4 



Otto Gertz 



sentligt kraftigare omböjning af moderorgaiiet än vid försök med intakta rötter. 

 Når krökningsradien i detta fall en decimeters längd och därutöfver, som vid försök 

 med intakta rötter ännu visade sig vara tydligt bestämmande för sidorötternas 

 anläggning å konvexsidan, synes morphaesthesi hos klufna rötter icke längre komma 

 till uttryck. Vid försök med radiait komprimerade rötter voro däremot yttringarna 

 af morphaesthesi i det stora hela oförminskade. 



Frågan gäller nu vidare, om morphaesthesi verkar formbestämmande på rot- 

 systemets arkitektonik, äfven då adventivrötter utvecklas från en stam, eller med 

 andra ord, huruvida samma förmåga af morphogen känslighet kan påvisas hos stam- 

 delar. De nedan beskrifna iakttagelserna skola söka besvara denna fråga. 



Mina undersökningar beröra ytterligare en tredje sida af morphaesthesipro- 

 blemet. Utgör morphaesthesi en växtdelar tillkommande retbarhet sui generis, eller 

 kunna de yttringar, som tillskrifvas densamma, återföras till samverkande formativa 

 eller orienteringsretningar af annat slag? Med afseende på denna fråga, hvilken, 

 rent vetenskapligt sedt, utgör problemets hufvudpunkt, hafva undersökningarna 

 icke ledt till fullt säkra resultat. Jag har likväl funnit det lämpligt att anföra det 

 nu föreliggande empiriska materialet, så mycket mera som denna sista fråga be- 

 handlats af åtskiUiga andra forskare och de meningar, som härom uttalats, icke 

 obetydligt divergera. 



De iakttagelser och försök, som i det följande skola beskrifvas, äro sålunda 

 inriktade på följande tveune hufvudfrågor: 



1) ^itgör, såsom Noll antagit, morphaesthesi en blott rötter tillkommande egen- 

 skap, eller gifves det fall, då äfven stammar vid kraftig omhöjning reagera genom konvex- 

 sidig anläggning af rötter? 



2) kan den hypotetiska morphaesthesien reduceras till en yttring af samverkande, 

 tidigare bekanta krafter inom växtkroppen, t. ex. spänningsförhållanden och geotrofiska 

 inflytelser ? 



Mina försök påbörjades och blefvo till någon del redan slutförda vid mina 

 studier sommarsemestern 1906 å växtfysiologiska laboratoriet i Leipzig. Sommaren 

 1909, då jag åter studerade vid nämnda laboratorium, upptogos de åter och hafva 

 sedan fortsatts under de följande somrarna och i öfrigt å tider, då sådant varit 

 möjhgt, intill utgången af augusti månad 1912. Blott några få bland de iakttagelser, 

 som här anföras, hafva tillkommit såsom resultat af senare gjorda experiment^. 



' När manuskriptet till denna af handling redan förelåg i det närmaste tryckfärdigt, utkom 

 (i september 1913) den andra, väsentligt omarbetade upplagan af Goebef.s organografl (Goebel, XI), 

 där morphaesthesiprobleniet från flera sidor beröres. För så vidt det varit möjligt att utan större 

 förändringar af manuskriptet anknyta till Goebei.s ifrågavarande arbete, liar jag i det följande tagit 

 hänsyn till detsamma och de därstädes anförda detaljuppgifterna. 



Hvad åter beträffar en den 14 oktober 1913 publicerad undersökning af LundegÅrdh: 

 »Experimentelle Untersuchungen über die Wurzelbildung an oberirdischen Stammteilen von Coleus 

 hybridus>, har jag här icke kunnat ingå på dess resultat, emedan mitt manuskript då var defini- 

 tivt afslutadt. 



