Om stamkrökningars orienterande inflytande på anläggningen af birötter 



71 



De anförda resultaten tala för den uppfattningen, att hypokotylskottens anlägg- 

 ning hos Anagallis caerulea sker i enlighet med den NoLLska lagen. För att denna 

 uppfattning skall anses fullt grundad, erfordras likväl ytterligare och i oHka rikt- 

 ning modifierade försök, särskildt klinostatförsök. Några sådana har jag ännu 

 icke utfört. 



Senare (1909) har Goebel undersökt denna punkt experimentellt och nätt till 

 det resultat, att det i själfva verket — såsom redan mina försök gjort sannolikt — 

 är krökningsmomentet, som verkar bestämmande vid hypokotylskottens anlägg- 

 ning å hjärtbladsstammens konvexsida. Det heter nämligen i anförda arbete (X, 

 205, anm. 1): »Der Einfluss der Biegung der Sprossachse . . . tritt ... an Hypo- 

 kotylen, z. B. bei Antirrhinum, deutlich hervor; nur gebogene Hypokotyle bildeten 

 Adventivsprosse (auf der Oberseite), gerade nicht. Bei Linum usitatissimum zeigte 

 sich, dass an entknospten Keimpflanzen im Dunkeln keine Adventivsprosse am 

 Hypokotyl auftraten, bei einseitig beleuchteten fanden sich Adventivsprosse nur auf 

 der dem Lichte zugekehrten Seite.» 



Till min redogörelse för den hypokotyla skottbildningen hos Anagallis caerulea 

 vill jag ännu tillägga, att redan Küster å sina figurer (I, 318, fig. 1) antydt, 

 att ifrågavarande skott sitta å bågböjda hjärtbladsstammar insererade på konvex- 

 sidan. Huruvida bågböj ningen här varit af tropistisk natur eller rent passiv, där- 

 om lämnar det anförda arbetet ingen upplysning. 



Äfven vissa i Burns och Heddens arbete meddelade figurer tyda på, att 

 krökningsmomentet får tillkännas en viss betydelse vid hypokotylskottens lokalisa- 

 tion. Det citerade arbetet, i h vilket lämnas en fullständig sammanställning af 

 tidigare litteraturuppgifter å detta område, berör emellertid närmast inflytandet af 

 fuktighet, temperatur, tyngdkraft, luft och polaritet, faktorer, hvilka uppenbarligen 

 verka medbestämmande vid anläggningen af ifrågavarande skott. 



Beträffande de nu behandlade subkotyledonära skotten hos Anagallis har 

 redan Wydler i ett arbete beskrifvit deras ställningsförhållande: »Es ergibt 

 sich . . ., dass ihre Stellung völlig verschieden war von der der Blätter und 

 Zweige dieser Pflanze, hingegen grosse Ähnlichkeit zeigte mit der reihenweise 

 Anordnung der Wurzelsasern vieler einjähriger Gewächse.» (Wydler, I; Beije- 



RINOK, II, 81). 



Linaria vulgaris L. 



En med den of van beskrifna analog knoppbildning möter hos Linaria vulgaris, 

 nämligen å det hypokotyla stamledet och å ofvanjordsstaramens undre, i substratet 

 nedsänkta del. Då jag tidigare gjort undersökningar öfver rotknopparnas anlägg- 

 ning å krökta rötter hos Linaria vulgaris (V, 45 ff.), syntes mig växten erbjuda ett 

 gynnsamt undersökningsmaterial äfven för studier af stamkrökningars inflytande 

 på adventivknopparnas anläggning. Trots det betydande antal observationer, som 

 gjorts på omböjda, knoppbildande stamled, kunde jag likväl icke i något fall iakt- 



