78 



Otto Gertz 



I KüTziNGS Tabulae phycologicae träffas ett antal afbiiduingar af röd- 

 alger, som visa en tydligt framträdande, konvexsidig förgrening af tballomerna. 

 Som exempel kan hänvisas till förhållandet hos HaJymenia elonga/a (band XVI, pl. 

 100). Såsom Noll (I, 413, anm.) anmärkt, måste emellertid ifrågavarande former 

 utvecklingshistoriskt undersökas, för att man skall kunna med säkerbet afgöra, om 

 den antydda konfigurationen bos det vegetativa systemet här uppkommit primärt 

 eller är en först sekundärt inträdande företeelse. 



I ett arbete öfver regeneration hos svampar har Köhler (I, 226, fig. 3) afbil- 

 dat en sporangiebärare af Phycomyces nitens, visande lateral prolifikation å kon- 

 vexsidan af en böjd moderhyf. »Sie sind nicht zufäUig dort entstanden, ... be- 

 schränken sie sich auf die Stelle, die im Gegensatz zu ihrer Umgebung etwas 

 deformirt erscheint». Att ifrågavarande hyf knippe förskjutits till raoderhyfens kon- 

 vexsida, torde närmast förklaras i enlighet med den uppfattning, som Noll uttalat. 



Ytterhgare kan hänvisas till van Tieghems undersökningar öfver mucorinéerna. 

 Hos arter af släktet Ahsidia (A. cainllaris [pl. 11, figg. 23, 24, 26], A. sepfata [figg. 

 37,47], A. reflexa [pl. 12, figg. 49 — 52] ocli A. repens [fig. 55]) visa stolonerna para- 

 bohska krökningar, så att hyfsystemet företer bilden af nrkadliknande bågar. På 

 midtpunkteu af livarje konvexbåge befinner sig en sporangiebärare, utgörande ar- 

 kadens spets (III, 364 ff.). 



KnsTER (VI, 473, anm. 1) bar fäst uppmärksambeten på en undersökning af 

 Borge, enligt hvilken rhizoidgrenarna hos Mougeotia och åtskilliga andra, trådfor- 

 miga cblorophycéer befunnits vara lokaliserade till modercellens konvexsida. För- 

 hållandena här kunna dock icke anses vara fullt utredda, emedan rhizoidbildningen 

 synes hafva framkallats genom kontaktretning. Denna senare faktor har redan 

 Strömfelt funnit hos alger behärska häftorganens bildning, och Büsgen har 

 gjort liknande iakttagelser å vissa parasitsvampar. Det synes dock vara oveder- 

 sägligt, att rhizoiderna bos de af Borge undersökta chlorophycéformerna Spirogyra 

 infläta (Vauch.) Hab. ocb Mougeotia scalaris Hass. konstant utvecklats å böjda mo- 

 dercellers konvexsida. 



Borge anför beträffande rhizoidbildningen hos Spirogyra följande iakttagelse: 

 »Häufig krümmten sich die Zellen, bevor sie Rhizoiden bildeten, mehr oder wenig 

 knie- oder hakenförmig; es war dies besonders bei Kontaktculturen der Fall . . . 

 In diesem Falle gingen die Rhizoiden gewöbnhch von der convexen Seite der ge- 

 krümmten Zelle aus. Was diese Erscheinung betrifft, så verhielten sich die ver- 

 schiedenen Arten ziemlich verschieden. Bei Spirogyra spec. A. wurde diese Krüm- 

 mung in keinem einzigen Falle wahrgenommen ; bei S. infläta hingegen waren fast 

 sämtliche rhizoidenführenden Zellen mehr oder weniger gekrümmt». (Borge, 1,36; 

 se vidare i samma arbete pp. 30, 31; taf. I, figg. 6, 8, 15). 



Om Mougeotia läsa vi i anförda arbete: »Jene knieförmige Krümmung der 

 rhizoidenführenden Zelle, welche bei den meisten Spirogyra-Arteu so häufig vor- 

 kam, wurde bei keiner der von mir untersuchten Mougeotia-Vormen beobachtet und 

 auch nicht, dass die Rhizoiden an den Seiten der Zellen angelegt waren. Eine 



