Om stamkrökningars orienterande inflytande på anläggningen af birötter 



87 



dessa bägge fall af helt olika natur och ehuru inga anatomiska, af kam{)totrofism 

 härrörande förändringar inträda vid oförhindrad geotropisk krökning. 



Vidare hafva samtliga de försök, som utförts med stammar i horisontalt tvångs- 

 läge [Zea Mays, Cucurbita Pepo, Vicia Faha), gifvit det resultat, att rotbilduingen 

 var pä undersidan befordrad, det vill säga på den sida, som anatomiskt förhåller 

 sig såsom konkavsidan af krökta stammar. 



Att yttringarna af inorphaesthesi inträda oberoende af geotrohska inflytelser, 

 har jag visat genom mina klinostatförsök med mekaniskt omböjda Ze«-mesokotyler, 

 vid hvilka försök rotbildningen skedde å konvexsidan med samma regelmässighet 

 som i analoga försök utan användande af klinostat. Till samma resultat ledde, som 

 ofvan påpekats, Goebels försök med Myriophijllum proserpinaeoides. 



Som slutgiltigt svar på frågan, huruvida ett direkt samband föreligger mellan 

 rotanlagens uppkomst å krökta stammars konvexsida och moderorganets spännings- 

 förhållanden, torde ur den förebragta utredningen framgå, att intet sådant samband 

 kunnat i anförda fall påvisas. 



Detta, hvad angår rotbildningen å stammar. Vända vi oss till rotorgan, så 

 är sakläget här betydhgt svårare att öfverblicka, då för närvarande inga fullt 

 genomförda undersökningar öfver kampto- och geotrofiska verkningar hos rötter 

 föreligga. 



Redan Noll (I, 398 ff.) har sökt att i de anatomiska förhållanden, som råda 

 i moderrötteruas krökningszon, finna orsaken till sidorötternas ensidiga anordning å 

 konvexsidan. »... liess sich ja immerhin denken, dass der Centralcylinder einer 

 Wurzel auf der Konvexen in ausschlaggebenden Verhältnissen qualitativ oder quan- 

 titativ anders als auf der Konkaven ausgebildet werden könnte, oder dass doch 

 eine einseitige Differenz in dem zeitlichen Fortschritt seiner Ausbildung die Ursache 

 für die einseitige Bevorzugung der Konvexflanke abgeben könnte.» 



Vid mikroskopisk undersökning af böjda rötter kunde Noll icke påvisa några 

 histologiska differenser meUan konvex- och konkavsidan, som kunde tänkas vara 

 måttgifvande för sidorötternas konvexsidiga anläggning. Endast hos Phaseolus mul- 

 tiflorus iakttog Noll (I, 399), att i ett fall moderrotens xylemdel var på konkav- 

 sidan kraftigare utvecklad än på de andra sidorna. Då emellertid ingen sådan 

 differens kunde hos andra krökta rötter påvisas, frånkänner Noll ifrågavarande 

 fall bevisande betydelse och hänvisar för öfrigt till de förgreningsförhållanden, som 

 möta hos encelliga växter, där alla ur väfnadsdifferentieringar härledbara orsaker 

 till den konvexsidiga förgreningen bortfalla. 



Härmed kan dock förhållandet ingalunda anses vara utredt, då faktiskt äfven 

 hos krökta rötter anatomiska skillnader göra sig gällande å de antagonistiska sidorna. 

 Sådana hafva nämligen redan påvisats af Ciesielski (I, 18 ff.). Under det att de 

 till samma cykel hörande cellerna städse hafva hos en rak rot samma dimensioner 

 och beskaffenhet, ändras enligt Ciesielski förhållandet, när roten beskrifver en 

 krökning. Undersöker man mikroskopiskt ett vinkelrätt mot krökningsplanet fördt 



