studier över trâdlika protoplasmabiklningar i växtcellerna 



33 



Under de sista årtiondena hava dessa konfigurationsförändriugar blott ett par 

 gånger (Klemm 1895, Boresch 1914) varit föremål för undersökningar. Den mo- 

 derna mikrotekuikens framträdande och de storartade resultat, som man på cyto 

 logiens område till en början tack vare densamma lyckades ernå, resulterade, som 

 bekant, under en lång följd av år i en viss obenägenhet för cytologiska studier av 

 levande material. Att emellertid detta måste anses såsom en nära nog oundgänglig 

 förutsättning härför framgår omedelbart därav, att vid fixering med de flesta fixe- 

 ringsmedel det ofta av ytterligt tunna plasmasträngar bildade nätverket vanligen 

 undergår så betydande förändringar (Schwarz 1892, s. 136), att det är så gott som 

 omöjligt att få en riktig uppfattning av dess utseende i den levande cellen. 



KifEMMS ovan citerade arbete över desorganisationsföreteelser i växtceller inne- 

 håller visserligen, såsom av det följande framgår, en hel del intressanta iakttagelser 

 rörande de oss här intresserande konfigurationsförändringarna, men dels äro de här 

 helt naturligt något ensidigt behandlade och dels hänföra sig Klemms iakttagelser, 

 för så vitt det gäller dessa förändringar, till ett relativt begränsat material. Den 

 kännedom man för närvarande har om protoplasmats anordning i utvuxna växt- 

 celler under olika betingelser är därför ganska ofullständig. 



De undersökningar, för vilka i det följande redogöres, avse emellertid att kom- 

 plettera de föreliggande äldre iakttagelserna för att vinna en mera ingående känne- 

 dom om de berörda konfigurationsförändringarna och deras orsaker. 



Vid dessa undersökningar har kännedomen om den här förut refererade osmi- 

 uni-alkohol-metoden visat sig vara av synnerligen stor betydelse. Med deiuia metod 

 låta sig nämligen, såsom redan framhålhts, de allra finaste plasmasträngar på ett 

 synnerligen iiaturtroget sätt fixeras. När det gällt att göra iakttagelser rörande plasma- 

 strängarnas antal och utbildning i en vävnad under vissa givna betingelser, har 

 jag vanligen använt mig av fixerat material, då det ju här varit lättare att få en 

 riktig föreställning om plasmats konfiguration i ett givet ögonblick än hos levande 

 material, där plasmasträngarna undergå ständiga förändringar, och där sådana för 

 övrigt i många fall uppstå i följd av de förändrade förhållanden, för vilka cellerna 

 vid mikroskopiska undersökningar bliva utsatta (se Dehnecke Flora 1881, s. 12). 



Som undersökningsmaterial har jag dels använt samma objekt som vid de i 

 föregående del framlagda undersökningarna och dels en del av de för protoplasma- 

 studier klassiska objekten, såsom t. ex. hår av Cucurbita pepo, Momordica elateriiim 

 och Urtica dioica, ståndarhår av Tradescantia virqinica och rothår av Trianea 

 hogotensis m. fl. 



Lunds Universitets Ârs'^krift N. F. Avd. 2. Bd 12. 



5 



