studier över trådlika protoplasmabildningar i växtcellerna 



45 



BoRESCH har också undersökt vissa narkotiserande substansers (alkohol och kinin) 

 inverkan på hos andra växter förekommande filarstrukturer i avsikt att fastställa, 

 huruvida dessa förhöllo sig på liknande sätt. Hos vissa lägre växter (hos Vaueheria 

 och Pteris cretica) var detta fallet (s. 150 och 151) under det att de av Lidforss 

 beskrivna kinoplastnasträngarua hos Bellis perennis och Hemanthus coccineus i detta 

 hänseende visade avvikande förhållanden. Alkohol tycktes hos dessa senare icke 

 åstadkomma synbar inverkan. »Bei Einwirkung der Chininbase kam es häufig zu 

 Stauungen und Knotenbildung in diesen Fäden, die immer feiner wurden und 

 schliesslich wahrscheinlich zerrissen. Die Plasmaballungen gerichten in lebhafte Brown- 

 sche Molekularbewegung, wurden eine Zeit lang noch von der Strömung mitgeführt, 

 schliesslich an einer Stelle anscheinend abgesetzt. Bei rechtzeitigem Auswachsen 

 bildeten sich wieder Fäden, und boten, nach dem auch die Plasmaströmung wieder 

 aufgenommen worden war, dasselbe Aussehen dar, wie früher» (Boresoh s. 152). 



Vid mina egna experiment rörande vissa narkotiserande substansers inverkan på 

 protoplasmats konfiguration har jag vanligen föi-farit på följande sätt: Av den växtdel 

 jag önskade undersöka gjordes 2 snitt, vilka på vanligt sätt inneslötos i vattenled- 

 ningsvatten under täckglas, som stöddes med små kapillärer. Båda snitten fingo därpå 

 ligga några timmar under en med fuktigt filtrerpapper klädd glasklocka, varefter an- 

 talet plasmasträngar i ett större antal celler så noggrant som möjligt fastställdes. Till 

 det ena preparatet sattes därefter droppvis vid täckglasets ena kant, den lösning jag 

 önskade undersöka, samtidigt som vätska med filtrerpapper utsögs vid den andra. 



Exp. 1. 



Avskurna här fi'ån stjälken av Cucurbita pepo, i vilkas celler funnos en mängd 

 plasmasträngar, behandlades på beskrivet sätt med en 2 % (vol. proc.) lösning av 

 etyleter i vattenledningsvatten. Efter 15 minuter hade strängarna till allra största 

 delen indragits i väggplasmat, och plasmaströmningen hade även så gott som full- 

 ständigt upphöi t. I kontrollpreparaten funnos fortfarande plasmasträngar i stort antal. 



Då eterlösningen på objektglaset borttvättades med vattenledningsvatten ut- 

 bildades ganska snart åter strängar, vilket försiggick på sätt som förut beskrivits 

 (se s. 40). Ibland uppstodo i cellens hörn och kring cellkärnan, där större plasma- 

 massor voro anhopade, vakuoler, vilka också (se s. 41) gåvo upphov till sti'ängar, 

 som genomkorsade saftrummet. Efter någon tid hade i vanliga fall ett större antal 

 strängar utbildats än i kontrollpreparatet i vatten. 



Exp. 2. 



Avskurna hår av Momordica elaferium inneslötos på vanligt sätt i vattenled- 

 ningsvatten under med kapillärer stödda täckglas. Vid tillsats av 1 °/o eterlösning 

 indrogos efter någia minuter de flesta plasmasträngarna i väggplasmat. 



Efter timme, varvid ny eterlösning alltjämt tillsattes, under det att den 

 gamla avsögs med filtrerpapper, strömmade ännu plasmat. Enstaka trådar hade 

 åter utbildats och efter hand uppstodo allt flera och__flera. 



