studier över trådlika protoplasmabildningar i växtcellerna 



57 



Utan tvivel spelar dylika lokala diffei'enser i ytspänningeu även en viktig roll 

 vid de till väggplasnmt bundna trådliknande bildningarnas övergång till genom 

 Vakuolen förlöpande strängar. 



Men även plasmats konsistens är vid dessa gestaltningsförändringar av stor 

 betydelse. Plasmat kan ju understundom vara så trögflytande (t. ex. i reserv- 

 näringsceller), att alla gestaltningsföräudringar äro fullständigt uteslutna. Men även 

 i celler med mycket lättflytande plasma, där rotationsströmning förekommer (Berthold 

 1886, s. 119), bliva dessa konfigurationsförändringar av mindre genomgripande art 

 beroende därpå, att genom Vakuolen förlöpande plasmasträngar ej kunna utbildas, 

 då i dylika celler plasmats ringa viskositet omöjliggör utspännandet av talrika tunna 

 plasmatrådar genom cellens lumen. 



I vissa fall har jag vid dessa undersökningar tyckt mig kunna konstatera, att 

 i samband med utbildningen av plasraasträngar en ökning av cytoplasmats volym 

 ägt rum. Liknande iakttagelser omnämnas också av Dehnecke (1881, s. 25). 



Det är naturligtvis i regel ytterligt svårt att bevisa att en dylik ökning av 

 cytoplasmats volym verkligen ägt rum. I ett annat sammanhang skall jag emel- 

 lertid redogöra för en undersökning över den s. k. aggregationen i tentaklerna hos 

 Drosera rotimdifolia, varav det framgått, att en ökning av plasmats volym faktiskt 

 äger rum icke blott här utan även i andra växters celler, om de behandlas med 

 vissa bestämda substanser. Samtidigt som plasmats volym ökas utbildas ett stort 

 antal plasmasträugar, som i olika riktningar genomkorsa saftrummet. 



Den omtalade volumökningen har intressant nog visat sig sammanhänga med 

 en betydande ökning av turgorn. Både volym- och turgorökning äro reversibla 

 processer. 



Lunds Universitets Årsskrift. N. P. Avd. 2. Bd 12. 



