46 



Victor Berglund 



komna. Assmann påstår sig nämligen understundom, särskilt vid pneuiiioniska lös- 

 ningsstadier eller vid exsudativa processer hafva pâtrâtïat liknande sträiigformiga 

 bildningar. Likaså har han kunnat påvisa dem vid bronchiter af icke tuberkulos 

 natur hos barn. — Under dylika lörhållanden vill han hellre förklara ifrågava- 

 rande stråk u|)pkomna genom förökad blodfyllnad i kärlen, sekretanliopning i 

 broncherna eller stas och inflammatoriska processer i lymfkärlen. Han framhåller 

 vidare, att man ej får anse en dylik förstärkning af lungteckningen vara specifik 

 för tuberkulos. — Som ett rent differentialdiagnostiskt observaudum vid tydningen 

 af peribrouchitiska knottror och fibrösa peribronchiella förtjockningar framhåller 

 Assmann förbening af bronchialbrosken. Förtjockningar i bronchialväggarna kunna 

 uppkomma vid brouchiectasier samt gifva upphof till fläckar och stråk i teck- 

 ningen. Af ven vid pneumokonios har man som ofvan nämndt påvisat dylika 

 fläckar (Schellenberg, Krause och Stürtz). Assmann sammanfattar sina rön angå- 

 ende uppkomsten af de strängformiga skuggteckningarna med följande ord : »Aus 

 diesen Ausführungen geht hervor, dass für die Ausbildung der straugförmigen 

 Schatten als Grundstock die blutgefüllten Clefässe in Betracht konnnen, Verstärkung 

 der normalen Schatten und Fleckenbildung aber durch Verdichtung aller mit den 

 Gefässen dickt zusammenlaufenden Gebilde, nähmlich Bronchien, Lymphgefässen 

 und Lymphdrüsen, bewirkt werden kann, und dass die Tuberkulose nur eine der 

 Ursachen ist, welche derartige Zustände herbeiführen». 



Beträffande hilusskuggorna vill Assmann göra gällande, att dessa framförallt 

 betingas af blodkärlen, därjämte i någon mån af hufvudbronchernas lumina. Bron- 

 chialväggarna och nornnala bronchialkörtlar bidraga endast ytterligt obetydligt till 

 framkallandet af hilusskuggor. Patologisk förstärkning af hilusskuggan alstras 

 genom sjukliga förändringar och förtjocKuingar af samtliga organen. Förstärkt 

 hilusteckning har han funnit vid stas i lilla kretslo[)pet, vid emphysera, bronchiec- 

 tacier, vid förstoring och förtätning af lymfkörtlarna. Assmann har också i likhet 

 med Krause påvisat att äfven patologiskt ganska obetydligt förändrade mjuka, 

 blott obetydligt ansvällda och något förstorade körtlar kunna gifva upphof till för- 

 stärkning af hilusskuggorna. Man måste komma ihåg, att en förstärkning af 

 hilusteckningen kan åstadkonunas äfven af icke tuberkulöst förändrade körtlar. 



Det s. k. William symptom vill Assmann, som förut nämndt är, tilluiäta endast 

 obetydligt värde och frånkänna det någon väsentligare betydelse för den tidigare 

 tuberkulosdiagnosen. 



Förbening af det första refbensbrosket har man velat uppfatta som ett tidigt 

 tuberkulos-symptom (Freund). Assmann tror sig hafva funnit en tidig förbening hos 

 unga individer med lång, smal thorax (phtisisisk habitus). 1 många fall med ut- 

 talad lungtul)eikulos saknades denna iorbeuingstendens fullständigt. Assmann an- 

 ser, att man får betrakta denna tidigare förkalkning i första refbensbrosket som 

 en vanlig »Teilerscheinung» hos en med tuberkulos behäftad lång, smal och till- 

 plattad thorax, men att man ej får tillmäta detta fenomen någon större diagnostisk 

 betydelse. 



