10 Anders Hennig. 



Om således Nissa-åsen i det stora hela är bildad såsom en fluvioglacial afsätt- 

 ning på land, antager den likväl någon gång ytformer, som bevisa den vara afsatt 

 i vatten, omedelbart utanför glaciärporten eller i densamma. Villkoren för en sådan 

 bildning inträda, om glaciärens nedra ända och med den glaciärporten ligga under 

 ytan af ett framför isranden utbredt ishaf eller en issjö. Sådana partier af åsen 

 träffas inom kuststräckan NNO. och NO. om Halmstad men kunna också inskjuta sig 

 inom de högre partiernas vanligen på land aflagrade åssträckor, här förmodligen af- 

 satta i framför isranden belägna issjöar. 



Asmaterialet utgöres stundom, särskildt i de mera utbredda fälten, af sand 

 med enstaka rundade block eller mindre gruskorn; stundom däremot af stridt grus, 

 groft grus eller större stenar. 



Såsom samtidiga med eller yngre än de nämnda fluvioglaciala aflagringarna 

 uppträda 1er- och sandbildningar, afsatta i en vattensamling på något afstånd från 

 isranden, antingen direkt ditförda af glaciärfloden eller också utsköljda ur redan af- 

 lagrade åsbildningar. 



Leran är af två slag. Den ena, hvars ålder kunnat fastställas, är en hvarf- 

 vig, glacial Yoläia-\era. Denna förekommer inom de lägre delarna af Nissans dal- 

 gång så högt upp som till Drared (42 m. öfver hafvet). Också den andra, hvars 

 ålder man i saknad af fossil från densamma ej kunnat fastställa, är hvarfvig, be- 

 stående af omväxlande sand- och lerlager samt förmodligen supramarin, afsatt af 

 glaciärslam på bottnen af isolerade vattensamlingar och förekommande på skilda 

 ställen inom Nissadalen ända upp till 208 m. öfver hafsytans nivå. 



Leran är endast fläckvis blottad ; vanligtvis är den täckt af yngre, postglacial 

 sand, s. k. mosand, hvilken åtminstone i ytan på stora sträckor af dalen träder i 

 stället för rullstensåsen. Ett stort sådant mosandfält sträcker sig med en längd af 

 25 kilom. och en bredd af ända till 10 kilom. från Källeryd i N. till Villstad i S. 

 Materialet i dessa fält utgöres af en fm mjäla eller mosand, antagligen utsköljd ur 

 rullstensbildningen och delvis åter aflagrad på denna. 



Ännu en sand måste i detta sammanhang omnämnas. Nissan angriper sin 

 glaciala eller postglaciala bädd, underminerande, lösrifvande. Det lösgjorda mate- 

 rialet nedföres af floden till relativt lugnvatten, här afsättande sig till mer eller 

 mindre finkorniga svämsandbildningar. Hufvudsakligen förekommande i nedre 

 delen af dalen, sträckan Halmstad — Johansfors, träffas sådan svämsand också inom 

 dalens högre belägna partier. 



3. Nederbörd. 



Som bekant samlar sedan många år tillbaka Meteorologiska Centralanstalten i 

 Stockholm siffror angående nederbördens storlek från en mängd olika stationer inom 

 riket och sammanställer dessa siffror, sedan de vederbörligen hopsummerats, 



