Studier öfver Nissans hydrografi. 



1 1 



i månatligen utkommande redogörelser. l ) Vid föreliggande bearbetning använde 

 jag mig för beräkning af nederbördsmängden inom Nissans dräneringsomräde af 

 dessa tabeller. Endast för ett par speciella frågor behöfde jag uppgifter angående 

 den dagliga nederbördsmängden ocb bar för desamma anlitat dels de af observa- 

 törerna i Marbäck, Halmstad ocb Kinnared förda originalanteckningarna, dels utdrag 

 ur Meteorologiska Centralanstaltens journaler. 



Skulle min beräkning afsett t. ex. perioden 1891 — 1900, bade nederbördsstatio- 

 nernas antal ocb fördelning knappast lämnat något öfrigt att önska. Under längre 

 eller kortare delar af nämnda period fnnuos nämligen förutom de ännu i verksam- 

 het varande Halmstad (3.5 m. ö. normalnoll) och Kinnared (89.28 m. ö. n. n.) ne- 

 derbördsstationer också i Refteled (15(5.14 m. ö. n. n.), Gislaved (174.5 m. ö. n. n.), 

 Hagelstorp (213.77 m. ö. n. n.), Bonstorp (270 m. ö. n. n,), Stengårdshult (270.3 m. ö. n. n.) 

 och Röksberg (236.3 m. ö. n. n.), således snart sagdt, på alla de höjdlägen Nissaån 

 passerar och i någorlunda jämn fördelning öfver dess dräneringsområde. För nämnda 

 period kan således en beräkning af nederbördsmängden inom området utföras yt- 

 terst lätt och lämna synnerligen tillförlitliga resultat. 



För den period, föreliggande undersökning omfattar, ställa sig utsikterna att 

 med så minutiös noggrannhet uträkna nederbördsmängden något mindre säkra, 

 beroende därpå, att det stora flertalet af nyss nämnda stationer ej längre äro i verk- 

 samhet, och att de ej heller ersatts af andra vikarierande sådana. Emellertid ha 

 en del nya stationer dels inom Nissans eget område dels i dettas omedelbara när- 

 het tillkommit, hvadan äfven för perioden 1897 — 1906, under de ändrade förhål- 

 landena, nederbördens storlek kunnat beräknas om ej så direkt som för föregående 

 period så dock med fullt tillräcklig noggrannhet och tillförlitlighet. 



Den lucka i det direkta observationsmaterialet, som här återstår att fylla, lin- 

 nes framför allt inom de högre belägna delarna af dräneringsomrädet, högre än 

 160 m. öfver normalnoll, beroende på att här f. n. ej finnas några observerande 

 nederbördsstationer. För dessa områden måste siffervärden tagas antingen direkt 

 från stationer tillhörande angränsande flodområden, Atrans och Lagans, eller också 

 från en numera nedlagd station, Röksberg, belägen inom Nissans område. 



För Röksberg äro värdena beräknade ur förhållandet mellan de under perio- 

 den 1887 — 96 från Röksberg och från Jönköping erhållna värdena, omräknadt på 

 de vid Jönköping under 1 O-års perioden 1897 — 1906 observerade nederbördsmäng- 

 derna. Enligt mina beräkningar var nederbörden vid Röksberg så godt som kon- 

 stant för årets alla månader något större än vid Jönköping; R: J= 1.18: 1. 



Uppe på höjderna vid Taberg, strax V. om Barnarp och således omedelbart Ö. 

 om Nissans källområde, har under de sista åren, fr. o. m. 1902, en ny nederbörds- 

 station, Flahult (257.ll m. ö. n. n.), trädt i verksamhet. Ehuru denna station är 

 så ny, har jag likväl, då dess läge gjorde densamma synnerligen viktig, i min 

 slutliga beräkning öfver dräneringsområdets nederbördsmäugd tagit vederbörlig 

 hänsyn till densamma. Detta kunde göras med så mycket större skäl, som dess 



') H. E. Hambkkg, Månadsöfversikt öfver väderleken i Sverige. 



