12 



Anders Hennig. 



nederbördsmängd för de observerade fem årens månader var mycket konstant i 

 förhållande till den vid Jönköping och Tranemo under samma tid an noterade, 

 F:J=1.3:1; ur detta förhållande har jag beräknat och i den slutliga neder- 

 bördstabellen infört värden för Flahult också för de fem första åren af här be- 

 handlade 10-års-period. 



En annan station, som syntes mig ligga väl till för att lämna i interpolation s- 

 värden för de mellersta delarna af Nissans dräneringsarea, är Tranemo, eller, som 

 den förut kallades, Gudarp, belägen 162.30 m. öfver norinalnoll, inom Ätrans om- 

 råde men endast 12 kilometer V. om Nissaområdets västgräns. Från denna sta- 

 tion föreligga regelbundna nederbördsobservationer sedan år 1900. För de första 

 tre åren af 1 O-årsperioden 1897—1906 ha värdena för Tranemo iuterpolerats från 

 den 15 kilom. längre västerut belägna nederbördsstationen Axelfors ur förhållandet 

 Tranemo: Axelfors = 0.86 : 1. 



I st. f. den gamla stationen Refteled har Kållerstad tillkommit, belägen på 

 samma höjd som denna, 156 m. ö. n. n., men något ostligare, vid vattendelaren 

 emellan Nissan och Lagan. 



För de lägre delarna af Nissans uppsamlingsarea tillkom år 1897 stationen 

 Marbäck, som sedermera regelbundet lämnat observationssiffror. Marbäck ligger 58 

 m. ö. n. n., endast 1.5 kilom. O. om Nissaområdets ostgräns och kan således i och 

 för nederbördsberäkningarna utan vidare anses tillhöra detta. 



De nederbördsstationer, som således kunna räknas till Nissans dräneriugs- 

 område, och som under sist förflutna tioårsperiod lämnat direkt användbara neder- 

 bördssiffror, äro Halmstad, Marbäck, Khmared och Kållerstad. I beräkningen öf- 

 ver nederbördsmängden för hela området ha dessutom användts interpolerade 

 värden från Röksberg samt direkta, jämte interpolerade, från de något utanför 

 Nissans egentliga dräneringsområde belägna Tranemo och Flahult. Indirekt ha för 

 denna beräkning äfven värdena för Jönköping och Axelfors användts. 



Granskar man de olika stationernas månadstal för något år, finner man snart, 

 att dessas inbördes storlek växlar för de olika månaderna. Stundom äro de alla af 

 ungefär samma storlek, stundom äro de störst för Halmstad och sedermera regel- 

 bundet af tagande för de högre belägna stationerna ; det vanligaste är emellertid 

 att nederbördsmängden i Halmstad är mindre än i Marbäck, den i Marbäck större 

 än i Kinnared, den i Kinnared större än i Kållerstad o. s. v., så att de högst be- 

 ägna stationernas nederbördsmängd blir mindre än den vid hafsytan belägnas, 

 Halmstads. 



Såsom exempel, illustrerande det sagda, anför jag (tab. A) år 1906. 



