- Seved Ribbing. 



Författaren af föreliggande uppsats blef år 1872 särdeles gästfritt och väl- 

 villigt mottagen i Grubys hus och har honom att tacka för många introduktioner 

 och rekommendationer till framstående lärare vid Pariser fakulteten. 



Med väl bibehållen arbetskraft och under utvecklande af en allt större origi- 

 nalitet i väsendet uppnådde han sitt 89:de lefnadsår och afled 1898 1 ). 



Under sin vetenskapliga glansperiod kunde Grubt på gammaldags sätt väl t 

 karakteriseras såsom en natura' enriosus. Han nöjde sig ej med att undersöka och 

 mikroskopiskt genomforska vanliga patologiska fynd; han sträckte sin uppmärksam- 

 het till allt som mötte honom. Sålunda fann han år 1843 i grodans blod en ofta 

 förekommande egendomlig parasit, för hvilken han föreslog släktnamnet Trypanosoma 



— af Tpurcavov (borr) och awp. (kropp), — ett namn, som af efterföljande forskare 

 blifvit upptaget och fastslaget för talrika och viktiga blodparasiter, dem en senare 

 forskning upptäckt. 



Visserligen hade Valentin och Gluge under åren 1841 och 1842 funnit lik- 

 nande parasiter i laxöringens och grodans blod, men ingen af dem hade vid sin 

 upptäckt fäst den vikt och betydelse, att ban försökt klassificera och namngifva de 

 funna organismerna. 



Redan innan Grubys upptäckt var kand och publicerad, hade Berg utan kän- 

 nedom om hans samt Remaks undersökningar uti gäddans blod funnit ett hsemato- 

 zoon. Som det meddelande härom, bvilket Berg offentliggjort i Hygiea, icke 

 torde vara kändt af många bland vår tids forskare, anser jag mig hafva anledning 

 att utförligt meddela bans skildring icke minst på grund af dess synnerligen klara 

 och lifligt målande beskaffenhet, utan äfven därför, att den ådagalägger, hvilka goda 

 iakttagelser, som kunde göras med den tidens vida underlägsnare mikroskop. Beskrif- 

 ningen återfinnes i Svenska läkaresällskapets förhandlingar för den 10 okt. 1843. 

 Först tvänne år senare blef densamma genom öfversättning bekant för den veten- 

 skapliga världen i utlandet, ocb detta vållar, att Berg icke får sin rätta plats i den 

 kronologiska redogörelsen för upptäckterna. 



Skildringen lyder sålunda: 



Herr Berg förevisade under mikroskopet ett infusionsdjur, som han funnit i 

 blodet hos en gädda. och meddelade därom följande: 



»Det stora intresse för patogenetiska forskningar, som bör väckas genom 

 senare årens mikroskopiska upptäckter af parasitiska växter och djur på och i ief- 

 vande djurorganismer, föranleder mig att utbedja mig sällskapets uppmärksamhet 

 för förevisning af ett i blodet bos lef vande gädda af mig funnet lefvande djur. I 

 dag 14 dagar sedan efter en undersökning af ögat hos en gädda lade jag en droppa 

 af det i orbitan samlade blodet under mikroskopet och upptäckte där snart till min 

 förvåning flera små djur, som med yttersta liflighet rörde sig mellan blodkulorua. 

 För att öfvertyga mig att dessa djur ej kunnat komma från någon främmande in- 

 blandning, öppnade jag hjärtat och undersökte det därur på glaset utrunna blodet, 

 samt fann där samma djur. Då glömska att medföra nyckeln till mitt mikroskop 



') Jfr biografiska meddelanden af Scholljsk. Deutsche med. Wochenschr. 1900. s. 118. 



