.Studier öfver Nissans hydrografi. 



35 



För att kunna mera direkt jämföra afrinningsmängden med nederbördens 

 storlek omräknades ofvanstående sm. 3 till mm. per månad öfver hela dränerings- 

 arean ofvanför Oskarström, 2,2fi0 kv.-kilom. 



Tab. H. 





Jan. 



Febr. 



Mars 



April 



Maj 



Juni 



Juli 



Aug. 



Sept. 



Ukt. 



Nov. 



Dec. 



o . m a 



1899 





















(46) 



68 



(72) 





1900 



(72) 



(56) 



56 



131 



44 



17 



15* 



20 



31 



101 



90 



122 



755 



1901 



63 



34 



37 



127 



33 



28 



15 



11 



G* 



8 



31 



30 



423 



1902 



76 



24 



36 



38 



44 



26 



15* 



26 



30 



41 



31 



24 



411 



1903 



85 



88 



97 



86 



43 



16 



13* 



42 



86 



108 



46 



31 



741 



1904 



33 



32 



38 



125 



87 



18 



14 



14 



13* 



23 



38 



116 



551 



190.5 



62 



40 



62 



65 



55 



18 



13* 



32 



64 



38 



33 



44 



526 



1906 



49 



39 



91 



44 



37 



19 



11 



9* 



9* 



9* 



13 



24 



354* 



1907 



32 1 



18 1 



26' 























Medel- 

 tal 



63 



45 



59 



88 



49 



20 



14* 



22 



34 



47 



41 



56 



538 



Tabell H, angifvande i ni ra. Nissans afrinningsmängd vid Oskarström för de ofvanför 

 Oskarström liggande delarna af dräneringsområdet, beräkuadt till 2,260 kv.-kilom. Siffrorna inom 

 parentes = medelvärden från ofullständiga observationsserier. 1 Angifver värdena från 1907, hvilka 

 ej ansetts böra ingå i månadsmedeltalen. 



6. Jordarternas genomsläpplighet. 



I ett område, sä jordtäckt som Nissans, infiltreras gifvetvis en stor del af neder- 

 börden i de lösa jordlagren. De af dessa, som inom Nissans dräneringsarea in- 

 taga de mest betydande områdena, äro morän, rullstensbildningar och mosand, i 

 ordning efter storleken af den yta de betäcka. 



Moränen har det för urbergsmoränen i Sverige vanliga utseendet, bestående 

 af fint slam (finler), mo, sand, grus och block; för öfrigt växlar dess sammansätt- 

 ning i mycket hög grad. I a. kan man säga dess effektiva kornstorlek (se här 

 nedan) vara betydligt miudre än mosandens, närmande densamma till de finare 

 sandslagen med långsam kapillärrörelse hos vattenpartiklarna och med svag och 

 långsamt verkande imbibitionsförmåga. I andra fall är det fina detritusmaterialet 

 bortslammadt och moränen består enbart af sand, grus och block. Att under 

 sådana förhållanden försöka med en siffra ange medeltalet för moränens kapil- 

 laritetsgräns, hastigheten för vattenpartiklarnas kapillära rörelse o. s. v., vore 

 ytterligt vanskligt. Så mycket vågar jag emellertid påstå, att det endast är vid 

 de fall, då moränen är genomblöt, som någon del af nederbörden sänker sig under 

 densammas kapillaritetsgräns. 



Eullstensgruset Ehuru naturligtvis äfven i fråga om rullstensbildningarnas 

 utseende och sammansättning starka växlingar kunna påpekas, måste de dock i 

 stort sedt sägas bilda en ganska enhetlig typ. Sedan en optisk analys af prof 



