38 Anders Henni"-. 



under kapillaritetsgränsen. Vid ännu starkare bevattning sjönk proportionsvis ännu 

 mera vatten ned under nämnda gräns ; ofvanför densamma stannar ej mera än 

 ungefär 5 — 6 mm. 



2. Vått grus. Allt det vatten, hvarmed den påförda vattenpelarens höjd öfver- 

 stiger 5 — 6 mm., sjunker hastigt mot djupet. 



Mosanden. Denna jordart är mycket likformigt byggd, hvadan resultaten af 

 en mekanisk analys på densamma bli säkrare och allmängiltigare än för de här 

 ofvan behandlade morän- och rullstensbildningarna. Det af doktor Atterberg ana- 

 lyserade profvet är taget vid järnvägen, NO. om Smålandsstenar. 



Sand O.o -0.2 mm 24 °/o 24 % 



J0.2 —0.06 mm 75 %1 



Mo 0.2-0.02 mm. | 0 06 _ 0 . 02 mm , o /o | 76 



eller omräknadt, såsom här ofvan är gjordt med rullstensgruset: 



genom såll med maskor på 0.6 mm. gå 100 °/o af sanden 



» » » » » 0.2 » » 70 /o » » 

 » » » » » 0.06 » går 1 % » » 



Enligt den på grundvalen häraf upprättade kurvan (fig. 14) är den effektiva 

 kornstorleken = 0.11 mm.; likformighetskoefficienten = 1.5. Slichters tabell för 

 maximum af genomsläpplighet ger för 0.11 mm. effektiv kornstorlek en rörelsehastig- 

 het af 2.8 mm. pr minut. De på mosandens genomsläpplighet riktade, direkta ex- 

 perimenten, utförda på samma sätt som ifråga om rullstensgruset, gåfvo vid handen, 

 att för Imbibitionen af en vattenpelare på 50 mm. behöfdes 16 minuter = 3.1 mm. 

 pr minut. 



Om till grund för en jämförelse emellan rullstensgrusets och mosandens ge- 

 nomsläpplighet läggas de gjorda experimenten, få vi grusets genomsläpplighet 12 

 gånger större än mosandens. De efter Hazens och Slichter's metoder utförda be- 

 räkningarna ange rullstensgrusets genomsläpplighet 1 2 1 « gånger större än mo- 

 sandens; resultaten äro, som vi finna, nära nog fullständigt identiska. 



Vid vattningsförsöken med samma vattenmängder, som användes för bevatt- 

 ning af rullstensgruset, framkommo följande resultat: 



1. Torr sand. Såväl 0.7 som 2.8 mm. vatten stannade i sandlagrets ytpartier, 10. l 

 mm. vatten nedsjönko ungefär 30 mm., 22.7 mm. vatten ungefär 70 mm. och 31 mm. 

 vatten c:a 110 mm. Eftersom kapillaritetsgränsen vid mosandens kornstorlek kan beräk- 

 nas ligga på ungefär 350 mm. djup, finna vi, att icke ens en vattenpelare på 31 mm. 

 hinner mer än Vs af detta djup. Under antagande af, att den genom experimenten 

 angifna proportionen bibehålies emellan den påfyllda vattenpelarens höjd och det djup, 

 densamma uppnår, skulle en samlad vattenpelare på c:a (55 mm. erfordras, för att 

 vattnet skulle kunna sänka sig ned till kapillaritetsgränsen för denna mosand i torrt 

 tillstånd. 



