Studier öfver Nissans hydrografl.. 



45 



I allmänhet taget stiger afrinningskurvan med stigande nederbördskurva och 

 sjunker med fallande; men, såsom också framgår af figur 16, särskildt där års- 

 värdena äro ordnade efter minskning i nederbörden, synes afrinningens för- 

 minskning vara relativt större än den denna betingande minskningen i nederbörden, 

 eller, som är detsamma, förlustsiffran blir större för regnfattiga än för regn- 

 rika år (jmfr sidd. 50—52, här nedan). 



Tab. K. 





Nederbörd 



Afrinning 



Afrinning i °/ 0 af 

 nederbörden 



Förlust i % af 

 nederbörden 



1900—01 



802 mm. 



701 mm. 



87 



13 



1903—04 



756 mm. 



660 mm. 



87 



13 



1904-05 



726 mm. 



519 mm. 



72 



28 



1902-03 



688 mm. 



580 mm. 



84 



16 



1905—06 



652 mm. 



501 mm. 



77 



23 



1901-02 



576 mm. 



345 mm. 



60 



40 



Tabell K, utvisande afrinnings- ocb förlustprocenten af nederbörden under vattenåren 1900 - 

 — 1906 för Nissans driineringsarea ofvanför Oskarström, 2.260 kv.-kilom. 



Såsom synes äfven af tabell 7f, besannar sig således för Nissans vidkommande 

 den sedan gammalt kända regeln, att afrinningen är relativt starkare under de 

 regnrikare än under de regnfattigare åren 1 ); men af tabellen, liksom af tig. 16, 

 synes också, att år 1904—05 af viker från denna regel. 



Efter värdena i tabell 7 har jag konstruerat diagrammen i figg. 17, 18 och 

 19, där de olika årens nederbördsmäugd i mm. är tagen såsom abscissa och afrin- 

 ningen i mm. öfver hela dräneringsarean ofvanför Oskarström såsom ordinater. 

 Figg. 17 och 18 återge förhållandet mellan nederbörd och afrinning under uppsam- 

 lings- resp. afrinningsperioderna, fig. 1!» samma förhållande för hela vattenåret. För 

 afduustningsperioderna komma de ur förhållandet emellan nederbörd och afrinning 

 bestämda punkterna på rutnätet att ligga hvarandra så nära, att de ej tillräckligt 

 tydligt markera läget för afrinningskurvan. 



Jämföra vi kurvorna för uppsamlings- och afrinningsperioderna, finna vi dem 

 emellan en påtaglig skillnad, finder uppsamlingsperioden stiger afrinningen i för- 

 hållande till ökningen af nederbörden mycket långsammare än under afrinnings- 

 perioden ; så t. ex. afrinner under den först nämnda vid 200 mm. nederbörd endast 

 50 mm., d. v. s. icke ens 7± af den under afrinningsperioden vid samma neder- 

 bördshöjd afrinnande vattenmassan. 



Af tabellen 7, sid. 43, framgår, att Nissans »afrinningskoefficient», d. v. s. 

 afrinningen i % af nederbörden, är 78 för den här behandlade tiden, 1900—1906. 

 Med af seende på värdet och användbarheten i klassificeringssyfte af denna »af- 

 rinningskoefficient» ställer jag mig emellertid mycket tveksam och skulle gärna 

 ingå på Rafters förslag att alldeles slopa detta uttryck, som dock hittills nästan 



1 ) Jmfr Appelbeeg. Bidr. till känned. om den i Sveriges vattendrag framrinnande vatten- 

 mängden, Ingeniörsfören. Förh., Arg. 21, sid. 125. 



Wallén. Rég. hydrol. du Dalelf, Bull. Geol. Inst. Upsala, N:r 1, Vol. 8, sid. 49. 



