Studier Öfver Nissans hydrografl. 



49 



8. Jämförelse mellan Nissans och Dalelfvens afrinningskurvor. 



Såsom af fig. 19, sid. 47, framgår, låter Nissan under regnfattiga år en min- 

 dre procent af nederbörden afrinna, än hvad fallet är med Dalelfven. Under år, 

 hvilkas nederhördsmäugd öfverskrider 650 mm., blir förhållandet omvändt, i det 

 Nissans afrinning då blir mycket starkare i förhållande till nederbörden än Dal- 

 elfvens; eller, med andra ord, i fråga om Nissan verkar den vattenförlusten 

 (— skillnaden emellan nederbörd ocb afrinning) betingande huf vudfaktorn med rela- 

 tivt mindre effekt under de nederbördsrika än under de på nederbörd fattigare 

 åren; i fråga om Dalelfven gör sig denna skillnad i effektiviteten af förlustfaktorns 

 verksamhet mindre märkbart gällande. 



Vattenförlusten orsakas hufvudsakligeu af afdunstningen. På dennas storlek 

 inverka dels en massa faktorer, som vi känna och kunna koutrollera (lufttrycket, 

 luftens temperatur jämförd med den afduustande ytans,') luftens fuktighetsgrad, 

 vindstyrkan m. fl.), dels andra mindre noggrannt kända och svårare att bestämma. 

 Det är exempelvis sant, att afdunstningen under för öfrigt samma omständigheter 

 kan vara lika stark från en land- som från en vattenyta, men regeln gäller ej, om 

 det blott blåser så pass starkt, att vattenytan krusas; härvid ökas nämligen af- 

 dunstningen från densamma. F. n., då vi i Sverige så godt som alldeles sakna de 

 för en beräkning af afdunstningen nödiga observationerna från de olika flodområ- 

 denas dräneringsytor, måste jag anse alla öfverslag öfver afduustningens storlek 

 inom våra svenska ilodbäeken af ringa vetenskapligt värde; sådana beräkningar 

 kunde t. o. m. verka vilseledande. 



Afduustningens absoluta storlek inom Nissans och Dalelfvens områden må 

 f. n. lämnas obestämd; i alla fall kan ensamt fastställandet af de båda områdenas 

 möjligen olika starka afdunstning ej förklara, hvarför Nissans afrinuing under 

 regnrika år är starkare, under regnfattiga däremot svagare än Dalelfvens (i båda 

 fallen afrinningen räknad i förhållande till uederbördsmängden). 



Också skogarna och särskildt de alltid gröna barrträden synas utöfva ett tyd- 

 ligt inflytande på afrinningens relativa storlek, i det af två dräneringsområden, som 

 för öfrigt äro hvarandra lika, det, som är rikare på sammanhängande, utbredda 

 barrskogar, lämnar större afrinning än det på sådana skogar fattigare. 



Enligt Appelberg 2 ) utgöres Nissans område till 77.1 °/o af skogsmarker och 

 impediment, Dalelfvens till 87.2 °/o. Äfven bortsedt därifrån, att de till Dalelfvens 

 område hörande skogarna äro mera enbart barrskogar samt mera täta och utbredda 



1 ) Eftersom såväl genom jämförelse af diagram öfver vattenförlusten och öfver medeltem- 

 peraturen, som vid uppställande af afdunstningsformler det visat sig, att intet påvisbart samband 

 äger rum emellan afdunstningen ocb årsmedeltalet för luftens temperatur, har jag i föreliggande 

 arbete ej velat införa den observerade lufttemperaturen vare sig i tabeller eller i diagram. 



2 ) Bidr. till kännedomen om den i Sveriges vattendrag framrinn. vattenmängd., Ingeniörs 

 fören. Förh., Arg. 21, sidd. 126 och 127. 



Lunds Univ:s Årsskrift. N. F. Afd. 2. Bd 3. 7 



