52 



Anders Hennig. 



period var således tillskottet till ytafrinningen från grand vatten strö ra marnas sida 

 mycket ringa, jämfördt med samma tillskott för vattenår med stark nederbörd under 

 uppsamlingsperioden. 



Under af rin ni ngs perioden förhålla sig således rullstensgruset, moränen 

 och mosanden på samma sätt, i det de med lätthet skäppa igenom det mesta af 

 imbibitionsvattnet ; under torra uppsamlingsperioder släpper rullstensgruset 

 igenom hufvudmassan af den infiltrerade nederbörden, moränen och mosanden 

 kvarhålla den, under fuktiga släppa alla tre jordarterna igenom hufvudmassan af 

 infiltrationsvattnet; under af dunstningsperioden stanna hos alla tre jord- 

 arterna obetydliga regn i ytlagren, af starkare regn slappes största delen igenom rull- 

 stensgruset, under det hela den infiltrerade regnmassan stannar i niosandens och 

 moränens kapillära zon. 



Då således, för att sammanfatta det sagda, grundvattenströmmen under af- 

 rinningsperioden matas af alla jordarternas nederbörd, och då vidare samma grund- 

 vattenström under afdunstningsperioden i a. mottager endast obetydliga tillskott 

 och dessa endast från rullstensbildningen, är det egentligen nederbördens intensitet 

 och nederbördsdagarnas fördelning under uppsamlingsperioden, som jämte rullstens- 

 bildningarnas stora utbredning inom området i fråga bli bestämmande för den 

 växlande storleken af Nissans afrinniug i förhållande till nederbörden: för regnrika 

 år starkare, för regnfattiga svagare än t. ex. Dalelfvens. 



Ju starkare eller ju tätare på b v a r a n d r a följande regn desto 

 mera af des a m ma s 1 ä p p e s igenom r u 1 1 s t e n s g r u s e t till g r u n d v a 1 1 e n- 

 strömmarna, desto mera undandrages ytafdunstningens inverkan, 

 desto högre slutligen stiger ytafrinningen, sedan dessa under- 

 jordiska vatten förenat sig med den på ytan f r a m r i n n a n d e floden; 

 under torra perioder med spridda regndagar stannar en stor del 

 af regnet i rullstensgrusets ytpartier och a f d u n s t a r ytterst lätt. 

 Denna rullstensgrusets inverkan på afrinningens olika storlek under olika regnrika 

 år blir naturligtvis större i samma mån, som rullstensbildningen intager större del 

 af dräneringsområdet. 



Rullstensbildningarna inom Nissans dräneringsområde (fig. 2, sid. 9) upptaga 

 i rundt tal 160 kv.-kilom. af den här behandlade bevattningsarean; det vill med 

 andra ord säga, 7 % af nederbörden falla på rullstensmaterial och kunna således 

 under regnrika perioder till största delen undandraga sig afdunstuing, i det de då 

 med lätthet släppas igenom kapillaritets-zonen ned till grundvattenströmmen under 

 denna; härifrån nå de slutligen fram till Nissans flodbädd, utan att ha förlorat 

 något genom ytafdunstningen. 



Också inom Dalelfvens dräueringsområde uppträda rullstensåsar ; för någon kort 

 sträcka följer floden en sådan ås; vanligtvis ha åsarna en riktning, öfvertvärande 

 arean i fråga. Rullstensbildningarna inom Dalelfvens område äro dock till sin ut- 

 bredning ingalunda jämförliga med de inom Nissans förekommande; tvärtom upp- 



