Studier öfver Nissans hydrografi. 



53 



taga de l ) en mycket ringa procent af området i fråga. Möjligheten för nederbörds- 

 vattnet att genom rullstensgrus släppas ned till grundvattenströmmen under 

 kapillaritetsgränsen är således i fråga om Dalelfvens område relativt mindre än i 

 fråga om Nissans, hvadan också de den allmänna ytafduustuingeu framkallande 

 faktorerna här ha tillfälle att äfveu under regnrika år inverka på en större procent 

 af nederbörden, än som inom Nissans område under sådana år är möjligt. 



Jag har, med de resurser, som stå en privatman till buds, ej kunnat genom- 

 föra en hydrogeologisk undersökning af Nissans område så, som jag velat. Regel- 

 bundna grundvattensobservationer saknas. Såväl Thiems metod med klornatrium- 

 lösning 2 ) som Slichtetcs elektriska metod :i ) för mätande af grundvattenströmmens 

 rörelsehastighet förutsätter, att man har tillgång till borrhål eller brunnar på nära 

 afstånd till hvarandra. För öfrigt har man nog på sina håll öfverskattat betydelsen 

 af undersökningar som de sist nämnda, i det man lämnat opåaktadt, att den tid 

 vattenströmmen behöfver för att hinna från ett borrhål till ett annat ej nödvän- 

 digtvis refererar sig till det kortaste afståndet emellan ifrågavarande punkter. I 

 verkligheten måste gruudvattenströmmeu söka sin väg framåt under kringgående 

 af mellanliggande hinder (sid. 51), och det kan således hända, att dess väg från 

 ett borrhål till ett annat är många gånger längre än den borrhålen förbindande, 

 räta linjen. — De undersökningar, jag påbörjat, öfver vattnets i Nissan växlande 

 slamhalt och växlande kemiska sammansättning vid olika vattenstånd kunde tyvärr 

 ej slutföras, då det visade sig, att vattnet vid de ställen, där vattenståndsmätningar 

 utförts, förorenades af of vanför liggande fabrikers spillvatten. — Min undersökning 

 ger vid handen, att Nissan bildar en flodtyp, som i väsentlig mån skiljer sig från 

 Dalelfven, en skillnad, som synes mig få sin naturliga förklaring bland annat i de 

 olika flodområdenas olika geologiska byggnad och i främsta rummet i rullstens- 

 åsarnas olika utbredning. Här ha vi det spörjsmål, på hvilket kommande hydro- 

 grafiska undersökningar måste inrikta sin uppmärksamhet, om det gäller ej blott 

 att registrera afrinningen i dess förhållande till nederbörden utan också att förklara 

 och systematisera detta förhållande och därigenom få en fullt betryggande grundval 

 för beräkningar öfver afrinniugens praktiska användbarhet. 



') Jmfr Högbom, Norrland, Norrl. Handbibliotek, I, Glacialgeologisk karta, sid. 144. 



2 ) Messung, natürl. Grundwassergesehwindigk., Polyt. Notizblatt., 42, sid. 229. 



3 ) The motions of undergr. waters, Unit. St. Geol. Surv., Water supply and Irrig. Papers, 

 N:r 67, sid. 50. 



M£.HgH>a-« — 



