68 



E. Olin. 



hvilket jag haft att förfoga, är ganska obetydligt, har jag emellertid ej ansett inig 

 böra sammanföra Linnaessons art med Barrandes. 



Förekommer i Rösfånga kyrkbäck och i afloppsdiket från Tommarps norra 

 kalkstensbrott, å båda platserna tillsammans med Tr. Bucldandi. 



Enligt beskrifningen till kartbladet Simrishamn är denna art anträffad vid 

 Tosterup. 



Trinucleus elliptifrons n. sp. 



Tafl. IV, fig. 3. 



Hufvudets längd är lika med halfva dess bredd. Glabellans största bredd 

 utgör blott en femtedel af hela liufvndets; dess ändtlik är starkt hvälfd och 

 oval, med längden en tredjedel större än bredden. Den har å sin midt en 

 rätt svag upphöjd punkt samt vid sin bas tvenne grunda fördjupningar. Så- 

 väl dessa som fårorna å glabellans bakre, betydligt lägre, del visa i hufvud- 

 sak samma anordning som vi redan vid beskrifning af Tr. cerioides närmare 

 skildrat. Glabellans bakre, låga del är mycket kort, blott fjerdedelen så lång 

 som ändfliken. Framom den smala nackringen märkes en tydlig nackfåra. 

 Kinderna äro ganska hvälfda och sakna punktförmig upphöjning. Den bakre 

 randfåran är djup och vid samt utåt något fraraåtböjd. Den perforerade 

 limben är framför glabellan och kinderna nästan horizontal. Framför glabellan, 

 der man kan räkna tre rader gropar, är liinben i inre delen något ansväld. 

 Bakåt blir den något mera utåtsluttande och har midtför hufvudets bakre rand- 

 fåra, der den är bredast, 7 — -8 groprader. Den yttre radens gropar äro nästan 

 rektangulära och minst 2 — 3 gånger så långa som de innanför dem belägna, nästan 

 regelbundet 5 — B sidiga. Den perforerade limben är, af fragment att döma, ut- 

 dragen rätt långt bakom nacksegmentet. 



Af denna art ha några få hufvuden anträffats vid Knängm. Från afloppsdiket 

 vid Tommarps norra kalkstensbrott, föreligger ett litet exemplar, som troligen hör 

 till denna art eller åtminstone står den mycket nära. Glabellans form är den sam- 

 ma, men den perforerade kanten är ej fullt så bred och tyckes ej ha varit utdragen 

 så långt bakåt. 



Arten föreligger i samlingarna å Lunds geologiska museum äfven från Risebsek 

 å Bornholm. 



I det stora hela torde arten stå Tr. Wahlenhergi Rouault nära. Den mest 

 i ögonen fallande olikheten består deri, att glabellans ändflik å Tr. Wahlenhergi 

 är mera äggformig, framtill bredare. Det synes nng derför ganska troligt, att det 

 är Tr. elliptifrons som åsyftas, då äldre författare anföra Tr. Wahlenhergi från 

 Skåne. Sjelf har jag ej anträffat och ej heller i samlingar från Skåne observerat 

 äkta Tr. Wahlenhergi (sådan den föreligger från fyndorter i Vestergötland). 



