12 



A. V. Backlund. 



vi tor att vara konstant, dâ vi bortse frän de omtalta oscillationerna (9), (10), ocb, 

 då vi endast fästa oss vid rörelseförhållanden af mera stationär art, så vilja vi 

 särskildt utmärka den konstanta delen af hastigheten för rörelsen i riktningen från 

 Ä till B med h, däremot motsvarande konstanta hastighet för rörelsen i den mot- 

 satta riktningen, alltså från B till A, med h' . När de hastighetsoscillationer, som 

 beledsaga den första rörelsen, följa i A lagen (9) och i B lagen (10), så skola de 

 oscillatiouer, som beledsaga den andra rörelsen, följa i A lagen: 



(11) /\h' = ^ 4:n% Ji,' sin nf, 

 och i B lagen: 



(12) A^'' = + 47rx„ h' sin )/'t. 



h' i vcnstra membrum har motsatt riktning mot /*; hvilket för det följande må 

 noga iakttagas. 



11. På de i rörelse stadda Ä'-moleku!erna kan den i »Sammanhanget» etc. 

 art. 17, 18 förda i'äkningon tillämpas. Vi finna sålunda ett arbete af motstånds- 

 krafter mot en jfiT-molekuls passage från A till genom dessa vätskors skiljeyta 

 lika med 



och för dess passage den motsatta vägen från B till A genom samma skiljeyta 

 motståndsarbetet 



Detta synes genast af do två första formlerna sid. 19 i »Sammanhanget» etc, blott 

 vi erinra oss, att vi här skola räkna med molekul i stället för ion, och det är som 

 med ett ionpar med motsatta co och på ett inbördes afstånd o, för hvilket wo = Jv, 

 och vidare, att J har samma riktning som hastigheten li resp. h' . 



Hvad för öfrigt beträffar M:s, värde, så finna vi af formlerna sid. 18 i »Sam- 

 manhanget» etc, att det inne i A är konstant, vi sätta det lika med 



(16) — 127r-p^, Jvh resp. — IS^r^pp y. ^ Jvh\ 



allt eftersom frågan gäller en ^-molekul, då den går i Jv.s eller i /i':s riktning. 

 Likaså är ill' konstant i B, nämligen vid samma tillfällen lika med 



(17) — 127r-po Jvh resp. — 127c^p,, Jvh' . 



Då få vi ock differensen mellan det första M i (17) och det första M i (16) precis 

 hka med högra membrum i (13). Genom differensen mellan det andra och det 



(13) 



(14) 



med samma värde för \i. i båda formlerna, nämligen 

 (15) [X = 1 271- Po (x.i — x^) . 



') Vi må ej glömma, atl il/ ingår i våra formler endast genom sin diiïerential och blir d;lr- 

 för möjligt att bestämma endast på en tillåggskonstant när. 



