Om kroppars lösning och därmed närmast förvandta företeelser. 



17 



Vilja vi uppställa de med (20) och (22) analoga formler, soin gälla för Jï-mole- 

 kulcns reflexioner från J5:s och ^:s fria ytor, så få vi, med behörigt afseende på 

 (21) och (23) samt uttrycken (16) och (17), för reflexionen i B formlen: 



1 2n'p^ %u Jv{h' — /*) — 2 / jS = O, 



/ 



då härvid P blir oförändradt, {jS) ändras till tecken men ej till numeriskt värde; 

 och för reflexionen i A formeln: 



— 1 27r2po Xa Jv{li — h) + 2 / jS = O, 



/ 



då äfven nu (IP = 0, och tecknet för j ändras '). Det värme, som molekulen upptar 

 vid den fiirsta reflexionen, skall således blifva lika med 



och det värme, som den upptar vid den andra reflexionen, skall bli lika med 



Dessa värmetillskott bli samtidigt, enligt ekv. (4) i § 2, eller hellre, enligt 

 ekv. (8), inre energitillskott för molekulen. (^ch samtliga de energiändringar, 

 ändringar i W, som molekulen erfar såväl vid passagerna af: skiljeytan mellan A 

 och B som vid reflexionerna från yl:s och B:s fria ytor, bero ej på någon blifvande 

 förändring i molekulens storlek, utan på en uppkomst af nya strömmar i molekulen, 

 närmast ekvivalenta med ett magnetiskt ytlager nf konstant moment. Någon blif- 

 vande volumförändring kan endast då uppstå, när i formeln Po = huT konstanten 

 Jc ändras, såsom då aggregationstillståndet ändras. .Jfr art. 18. 



Vi föras härmed till följande åsikt om de inre energiändringarne hos Ä'-mole- 

 kulen vid en dess passage af det ofvan beskrifna slaget från A till B och, efter 

 reflexion från J?:s fria yta till molekulens utgångspunkt i A, eller till ett ställe i dess 

 närhet. När vi, för att något förkorta skrifningen, bruka ekv. (15) under formen 



[X = a (x.i — X/;), 



skola vi uttrycka oss om den ifrågastående energiändringen såsoni följer. Vid första 

 passagen från A till B genom A:s och B:s skiljeyta erhåller molekulen sin inre 



') Do uppskrifna formlerna beträffa särskildt de omkastningar eller rotationer pä ett halft 

 hvarf, som ZlT-molekulen utför vid sina reflexioner frän /t;s och B:s fria ytor. Härvid ändras j/S 

 och M, men ej F. Vid däremot de tillfällen då molekulen med furst sin ena och sedan sin andra 

 värmepol är i beröring med något af de lager, som bildats pA ^l:s och i?:s fria ytor af där stilla 

 stående JiT-molekuler, vid hvilka tillfällen Jt och h' ino att räkna som försvinnande små, uppträda 

 termiska krafter verkande på samma /i-molekul, hvilka just bilda de attraktiva och repulsiva tryck, 

 hvarigenom rörelsen för molekulens tyngdpunkt omkastas och därvid dess hastighet ändras från /* 

 genom noll till A', eller omvändt. Häraf skulle vidare följa, förmedelst principen för den lef vande 

 kraften, för och h' följande formel: 



där till venster m betecknar molekulens massa. Emedan h ej beror af liifuiingsvcifsJcavs beskaffenhet, 

 men väl af tewperatnren, blir äfven värdet för /»' oberoende af lösning^tvätsJcan. Häraf göra vi 

 genomgående bruk i följande artt. IG och 17. 



Lunds lTniv:s Årsskrift. N. F. Afd. 2. Bd 2. 3 



