6 



Sv. IMuibeck, 



lU 



/// 



bvilkti ät'veii de oftast äro fertila och således stödja axlar utaf tredje ordningen 

 (III). Dessa senare axlar äro mer eller mindre förlängda, stilettformade samt upp- 

 till försedda med ett eller tvä hinnaktiga blad (Figg. 1 & 2), men sluta ofvanför dessa 

 nästan alltid med en kort, steril spets'; blott i ett enda iall har jag funnit en så- 

 dan axel uppbära en rudimentär blomma, bestående af tvänne foderblad. 



Partiahnfloresccnsei'na hos Di- 

 cherantlius, hvilka aiïalla mot frukt- 

 mognaden, äro ui>i)enbarligen ho- 

 mologa med de oftast treblommiga, 

 å Taf. I Figg. 1 et 2 afbildade C}'- 

 merna hos Ftertiiithiis och Comètes 

 och de omnänjnda axlarne utaf tredje 

 ordningen hafva — det må fram- 

 hållas redan här — sin motsvarig- 

 het i de såsom involukralblad tol- 

 kade, egendomligt utstyrda bildnin- 

 gar, hvilka, såsom vi å sist anförda 

 figurer se, omgifva blommorna hos 

 dem. 



Innan vi öfvergå till de två 

 nämnda släktena, bör det emellertid 

 framhållas, hurusom hos JDidtcran- 

 tlms samtliga i partialdichasierna 



ingående förblad (7., a', ß, ß') sakna lamina och äro reducerade till det stipel- 

 kantade hinnakliga basalpartiet, ett förhållande som erbjuder intresse på grund af 

 öfverensstämmelsen med Pteranthns och Comctes. ■ — • Slutligen bör det också påpekas, 

 hurusom hos Dicheranthus inga andra »involukralblad» finnas än de nämnda för- 

 bladen; det organ, som I*ax (I. c. 33 F) betecknar såsom ett sådant, är näm- 

 ligen i verkligheten ett foderblad hörande till centralbloraman i ett [»artialdichasium. 



Fig. 2. Diagramm des in - Fig. l abgebildeten 

 Pai tialdichasiums. — I Centraiblüte. — II Seitenblüte. — 

 III Sterile zweililättrige Achse dritter Ordnung. — f & f 

 Unteres Vorl)lattpaar der Centralblüt?. — a et ß Oberes 

 Vorblattpaar der Centraiblüte. — a' & ß' Vorblätter 

 der Seitenblüten. 



Pteranthus Foi;sk. 



P. dkhotomm Foksk. (P. ech/natas Desf.) (Exs.: Kotschy PI. Fers, austr,, ed. IIoifENAcic. 1815 n. 

 102; K1ÎALIK PI. Tunet. 1854 n. 223; Paris Iter bor.-afric. 1870 n. 447; Chevallier Pl. 

 Saharaî algériens, n. 30 & 30 bis. — Geogr. uibreiln.: Nordkanten af Sahara frân Marocko 

 till Egypten; Arabien; Persien; Palestina; Cypern; Kaukasien.). 



Hos detta släkte är stjelken i sin mellersta del vanligen »trichotomiskt» gre- 

 nad, i det att bägge bladen i ett par stödja förlängda, om också i regeln sinsemellan 

 olikstarka blad- och blombärande sidoaxlar ^). I stjelkens öfre del går förgreningen 



') I stjelkens nedre del samt bos svagare individ birblifva siiloaxlarnes standed ofta outveck- 

 lade, och bladen blifva då, liksom bos Spergula, skenl)art kransställda. 



