10 



Sv. Mml)eck 



a grenen är homodrom med sin moderaxel. — Oftast äro grenarne utaf tredje- ord- 

 ningen enkla, dock ingalunda alltid. B"rån vecket aC deras näst nedersta blad (ß") 

 uppkommer nämligen stundom en axel utaf fjärde ordningen, steril äfven den 

 och försedd med lagglika l)lad, antingen Hera (se t. ex. nederst till höger â diagr. 

 B saujt Taf. I Fig. 1) eller ett enda, hvilket då har en pseudotern]inal ställning 

 (så på tvänne andra ställen å sannna figurer). I sällsynta fall (se t. ex. just diagr. 

 B) kan en sidogren utgå äfven från det nedersta bladet den är emellertid 



mycket svagare än sin systergren. Den från ß" uppkonnnande grenen är, såsom 

 man kunde vänta, antidrom i förhållande till sin moderaxel. 



Såsom redan nännits, äro axlarne utaf tredje ordningen, ehuru i regeln ut- 

 bildade till sterila bladrika grenar, dock ej så sällan afslutade med en l)lomma. 

 När så är fallet, hafva de vanhgen blott tväime l)lad (a" & ß"), hvilka följaktligen 

 representera förbladen till blonnnan III (så nedtill å diagr. C, öfverst till venster 

 och nederst till höger å diagr. D, öfverst till höger å diagr. Vj samt nederst till 

 höger å diagr. F). Denna l)Iommas två yttre foderblad stå då i dekussation med a" 

 & ß". Någon gång är dock ett nytt j'ar af tagglika blad inskjutet mellan blom- 

 man och hennes förblad, och de två yttre foderbladen hafva då, såsom var att 

 vänta, ställt sig i dekussation med detta nya bladpar (så öfverst till höger å diagr. 

 D). Shitligen böra äfven fall omnämnas, då ett udda antal blad, antingen ett enda 

 eller tr på så sätt inskjutits; foderbladens täckning har då befunnits på hvarje- 

 handa batt modiherad (se nederst till höger å diagr. E samt upptill å diagr. F), 

 hvarjämte det yttersta foderbladet stundom till sin utbildning visat 

 sig vara ett mellanting mellan ett vanligt foderblad och ett af gre- 

 nens tagglika blad (se l)ladet * å diagr. F) — ytterligare ett bevis för 

 att taggarne äro s j el f s tän d iga phyllom och att d e o r ga n , f r å n h v i 1 k a 

 de utgå, äro grenar. 



När en axel utaf tredje ordningen på nu nänuida sätt är afslutad med en 

 blomma, träffar man nästan alltid i vecket af dess näst nedersta blad, d. v. s. i 

 vecket af blommans ß-förblad, en steril taggbeklädd gren, antidrom i förhållande till 

 sin moderaxel (se diagr. C — F). När någon gång en dylik axel utaf fjärde ord- 

 ningen kommer till utbildning äfven ifrån aförbladet, så.som öfverst till höger å 

 diagr. E, så är densamma mycket svagare sanit homodrom med moderaxeln. 



Partialinflorescensen hos Pteranflius är således, med få ord sagdt, ett upp- 

 repadt grenigt diehasium, hvars axlar utaf tredje ordningen emellertid sällan af- 

 slutas med en blomma, utan i regeln äro ombildade till sterila taggbeklädda gre- 

 nar; detta senare är alltid händelsen med axlarne utaf fjärde ordningen, när .så- 

 dana äro till städes. Med hänsyn till dichasiets byggnad är, såsom vi sett, full 

 öfverensstämmelse rådande med ( 'aryophyllaceerna öfver hufvud taget. 



