J>i(h;),u' till Ptcrautlieenias iin.irl'olugi. 



15 



upp 75 Det nedersta bladet (a' ) vänder alltid in emot centralblomnian (I), och 

 de två till en och samma sidoblomma hörande systeraxlarne äro följaktligen, såsom 

 man också kunde v.änta, sinsemellan antidi-oma. Det nedersta bladet är för öfrigt 

 nästan alltid sterilt (ett undantag erbjuder dock t. ex. det à diagr. D afbildade 

 fallet hos C. smai/eitsis), det derpå följande (ß") har deremot i flertalet fall, såsom 

 förut nämnts, i sitt veck en med borstlika blad beklädd, ofta starkt förlängd sidogren, 

 hvilken är anti(h-om med sin moderaxel. Äfven från ett eller flera ntaf <ie högre upp 

 belägna borstbladen (7", o" etc) kan, såsom diagrammen utvisa, en sidogren komma 

 till utveckling. — När undantagsvis en axel utaf tredje ordningen afslutas med en 

 blonnua, är den vanligen, liksom hos Pteranfhiis:^ försedd blott med ett fåtal borst- 

 blad, t. ex. två (se diagr. D) eller fyra (se diagr. C); från vecket af det näst nedersta 

 borstbladet utvecklas emellertid då regelbundet en särdeles kraftig borstbeklädd 

 sidogren (diagr. D), och stundom uppkomma mindre sådana grenar utaf fjärde ord- 

 ningen äfven från vecket af de öfriga borstbladen, t. ex. nederst till höger å diagr. C. 



Utmärkande för Comctes är att partialinflorescensernas byggnad starkt kom])li- 

 ceras genom uppträdandet af accessoriska grenar, utbildade på alldeles samma sätt 

 som do nyss beskrifna. I vecket af centralblommans förblad (a tt ß) träffar man 

 sålunda nästan i-egelbundet (se diagr. A (.^' ]> samt Taf. I Fig. 2) utanför sido- 

 blomman tvänne sériait onhiade accessoriska skott, af hvilka det inre ofta starkt 

 förlänges, medan det yttre förblir kortare eller uppträder som en oansenlig borst- 

 pensel och stundom helt saknas (så t. ex. å diagr. D). Äfven i vecket af sido- 

 blommornas förblad (a' & ß') träffas utanför den sterila hufvudgrenen (III) två sé- 

 riait ordnade, mer eller mindre förlängda grenar, af hvilka dock den yttre ofta 

 felslår, och diagrannnet D visar, hurusom de accessoriska skotten stundom skicka ut 

 smågrenar från sina nedre bladveck. Till och med å axlarne af tredje ordningen 

 anträffas stundom, såsom till höger å diagr. A & B, i vecket af det näst nedersta 

 borstbladet en liten accessorisk pensel utanför den rätt kraftiga sidogren, hvilken 

 såsom en axel af fjärde ordningen regelbundet utvecklas i detta bladvock. — De 

 accessoriska grenarne äro homodroma med den innanför dem belägna axeln i 

 samma bladveck. — Med tiden utväxa de accessoriska grenarnes blad till långa, 

 fina hår och bilda, tillsamman med de äiniu talrikare och ofta ännu starkare 

 förlängda borstbladen å axlarjie utaf tredje och fjärde ordningen, mot fruktmog- 

 naden en yfvig ull, som helt omsluter partialinflorescensens blommor och stundom 

 ter sig som en knappt utredbar härfva. 



Till belysning af de invecklade förgreningsförhållanden, som i vissa fall komma 

 till stånd, må till slut en öfverblick tagas af diagr. C. Sidoblonnnan till venster 

 har här nästan felslagit och representeras blott af ett enda foderblad. Till gengäld 

 äro de sterila axlarne utaf tredje ordningen ovanligt kraftigt utvecklade och för- 



') När, såsom å diagr. B, en af sidoblommorna i partialdiohasiet iir oml)ildad till en steril 

 gren, så hafva dennas två nedersta borst {■{' & 5') en median orientering, livilket dock utan vi- 

 dare förstås deraf, att dessa borst ju ej Uro grenens nedersta blad, utan föregås af de två trans- 

 versala förl)laden 01' & fi'. 



