16 



iSv. Miiibeck. 



sedda med länga sidogrenar från två eller flera af de nedre borstbladeiis veck. 

 En af dessa sidogrenar — den som står i vecket af bladet ß" — har till och med 

 i sitt näst nedersta bladveck en liten gren af femte ordningen. I diagrammets 

 högra hälft äro axlarne af tredje ordningen icko sterila, utan afslutade med en 

 blomma samt nedanför denna försedda med endast fyra blad, hvilka emellertid 

 alla eller nästan alla stödja en långt utdragen och med talrika borst utstyrd sido- 

 gren (jfr Taf. I, Fig. 3, hvilken föreställer den grenkomplex som å diagrammets 

 högra hälft ligger innanför bladet a'). Af dessa sidogrenar är särskildt den i vec- 

 ket af [i" uppkomna kraftig och starkt förlängd, och äfven här möter man i det 

 näst nedersta bladvecket en borstbeklädd axel af femte ordningen. Afven acces- 

 soriska grenar äro i rik utveckling tillstädes dels i vecket af ceritralblommans för- 

 blad (a & ß) (här dock blott en gren på hvarje ställe) dels i vecket af sidoblom- 

 mornas förblad (a' & [i') (här öfverallt tvänne grenar med serial anordning), och 

 nederst till venster se vi, hurusom iimanför ß' det yttre accessoriska skottet sänder 

 ut ett sidoskott från sitt näst nedersta borstveck. A axlarne utaf tredje ordningen 

 (med undantag för den öfversta till venster) äro likaledes accessoriska skott för 

 handen, ej blott innanför bladet ß", utan också i vecket af 7". På flertalet ställen 

 stå de ensamma, men å diagrammets högra sida finna vi såväl upptill som nedtill 

 två seriala sådana skott i vecket af ß". — Att äfven de accessoriska grenarne 

 kunna starkt förlängas och oftast äro försedda med ett betydligt större antal borst- 

 !)lad än som bekvämligen kunnat å diagrammen inläggas, framgår af Taf. I Fig. 3. 



Comètes smntlimis skiljer sig från C. alit/ssimca i de hänseenden, som här 

 varit i fråga, hufvudsakligen derigenom att axlarne utaf tredje ordningen äro 

 mindre starkt förlängda samt derigenom att de grenar, som utgå ifrån dem, äfven 

 mot fruktmognaden äro helt korta. Till följd häraf komma flertalet af borsten alt 

 stå samlade i knippen, hvilket också framgår af Taf. 1 Fig. 4, som föreställer en 

 steril axel af tredje ordningen. Borsten äro dessutom hos denna art mera nedåt- 

 1'iktade samt tillika något styfvare. I öfrigt råder emellertid, såsom af diagr. 

 Ü synes, öfverensstämmelse med C. ahyssinica. 



* * 

 * 



En jämförande öfverblick öfver de i det föregående behandlade IVirhållandena 

 visar följande. 



Hos alla tre släktena är inflorescensen sammansatt af skaf tade, vid fruktmog- 

 naden mer eller mindre lätt aftallande, i regeln treblommiga partialdiehasier ; hos 

 samtliga släktena möter man tillika det förhållandet, att förgreningen fortsattes 

 från vecket af sidoblommornas förblad, och att de på så sätt uppkonuia axlarne 

 utaf tredje ordningen icke, eller blott undantagsvis, äro utbildade som blommor, 

 utan omvandlade till sterila, bladklädda skott. Hos Dicheranthiis, som kan anses 

 förete de ursprungligaste f()rhållandena, äro dessa skott först och främst föga i 



