44 



Joli. Chr. Moberg ocli Carl O. Segerberg. 



Schema ölver ccratopygeregionen på .södra Olaud ') 



ïrilobitfaoies 



Asaphmkulk, livuii 



Limbatakalk 

 Planili mhaiakalk 



Ceratopygekalk, som på sina 

 ställen, t. ex. i Lunda kniial, 

 mellan de olika bankarne liar 

 tnnna liinder af alunskiffev. 



Cemfojii/gciikiffcni viil M'cnf- 

 liiKje, iinilcr den egentliga ce- 

 ratopygekalken men öfver- 

 lagrande en till denna lui- 

 rande brachiopodfylld glau- 

 konitkalk. 



CWaliipiji/cskiffern vid OUeiibi/, 

 underlagrandc den till cerato- 

 pygekalken räknade undre bra- 

 chiopodfyllda glaukonitkalken 

 och hvilande direkt â dictyo- 

 graptusskilîer, med hvilken den 

 petrografiskt öf verensstämmcr. 



Blandad facies 



UoLRi (1895) å norra Oland, 

 i Boda socken, funnit grap- 

 tolitcr tillhöriga Töknquists 

 zon 4(Z. m. Isogr. (jibheruUis -). 



(irajitolitfacies 



Gla ukoni (skiffer 

 med Clonograptiia (1. Stauro- 

 graptus) vid Köpings klint N 

 om Bojgholm. 



Undre dictyogroptmskifffern. 



Pvlturazonen. 



') Schemat är i hufvudsak grundadt på förhållandena i södra Öland, något som särkildt bör 

 nämnas på grund af den stora olikhet i fråga om ceratopygeregionens utbil<biing, som så skarpt 

 framträder mellan denna ös sydliga och nordliga del; dictyograptusskitîern, som å norra hälften 

 af Öland totalt saknas, har en norrut jemnt aftagande mägtighet och äfven ceratopygekalken med 

 dess ekvivalenter visa endast i södra delen fullt typisk utbildning. 



^) Se not 1 å sid. 4G. 



^) A sidan 43 har närmare angifvits skälet till att planilimbatakalken liär ställts i cerato- 

 pygeregionens öfre gränslinie. 



