Joh. Chr. Moberg och Carl O. Segerberg. 



Helieina öfver cerutopygcregiouen i Notj/e {Kristianiaomiâilvt). 



O 



'SL 



<U 



rH 



TJ 1 



• rH 



-q 



ft 



03 

 •n 



< 



Trilobil-facie« 

 »Megdlasjiiskalli- » 



Blandad 1'acies 



Graptolil-facies 



i Phyllagrapfnsskiffer » 

 (TÖKN(M'iSTS zoner 3 och 2 ') 



region 1 



Ccratopi/ijckall,- 

 (iindcryt med Triarthrus Angclini). 



Ceratopijgenhiffer 

 med Triarthrus Angclini, Pa 

 rabolinelln limitis samt .B/7/0- 



graptiis ramosus. 





OJ 



tr 



ft 

 o 



Zon med Sijinph. invipicns 

 samt Farabolinella limith och 

 .Icerocrt/'C norvégien»!. 







1 "Cera 



r 





Dietyograptusshiffer : 

 b) Z. m. Bryogr. Kjerulji och 



Dicfi/ogr. norvégiens. 

 d) Z. ni. Dii fgogr.flnbelliforiiiis. 



nidregionl 



Pellura zvuen. 







<p 

 O 









Den enda skånska lokal der ceratopygeregionens öfre del — • ceratopygekalken — 

 anträffats i normal utbildning är Fogelsång. T sydöstra Skåne uppmärksammade 

 först Ltnnarsson en af ljusare skiffer och grå delvis glaukonitförande kalk i 

 vexlande band bestående lagerserie, som visserligen på grund af sitt stratigrafiska 

 läge anger sig som en ekvivalent till ceratopygekalken, men som dock hittills ej 

 lemnat andra fossil än sparsannna, obestämbara trilobitfragment. I dessa trakter är 

 deremot undre didymograptusskiffern synnerligen väl utbildad ; här finner man 

 också dess allra understa del eller zonen med Tctragraptus 2'>hi/Uograpfo/(les (Törn- 

 QuisTs zon 1). Afven ceratopygeregionens undre afdelning — dictyograptusskifîern 

 — är mycket fullständigt utbildad inom denna del af provinsen. Någon mera sam- 

 manhängande profil, som nu skulle kunna läggas till grund för ett schema öfver 

 lagerföljden, har dock hitintills ej derstädes utarbetats. 



') TöüNQUiST fördelar (1901) den undre didymograptusskiffern, eller som han kallar den 



Pliyllo-Tetragraptus lagren, i 5 zoner, nämligen 1 (underst) Z. m. Tetragr. pliyllograptoides, 2 Z. ni. 



Diäymogr. haïtiens, 3 Z. m. Phyllogr. densns, 4 Z. ni. Isogr. gibberulus och 5 Z. ni. Phyllogr. 

 cfr ty pus. 



