Bidrag; till käiniodomcn oni ccratopygeicgionen. 63 



ring skulle kunna ifrågakomma. — Walcott vill (1898, s. 300) räkna LinguJdla 

 såsom ett underslägte till Ohaliis. 



Lingula ? corrugata n. sp. 



Tafl. I, fig. 21. 



Det inre okändt. Slägtbestämningen sålunda osäker. Triangulärt rundad med 

 största bredden något nedanför midten; lin koncentrisk striering och gröfre radi- 

 erande rynkor, synnerligen tydliga å skalets främre del. Det afbildade exemplaret, 

 som jemte en Oholus SaJleri Holl ligger å en i öfrigt af Dicti/ogr. flabeUiformis 

 täckt skiktyta, är temligen plattryckt, men torde äfven i ursprungligt skick varit 

 endast svagt hvälfdt. 



I dictyograptusskiffer från Flagabro. 



Lingula ? bryograptorum n. sp. 



Tafl. I, fig. 22. 



Äfven här skalets inre okändt. Ytti-e konturen bildar en nästan fullkomlig 

 ellips med bredden föga mindre än höjden. Skalet är svagt men jemnt hvälfdt, 

 endast i sjelfva ytterranden nästan plant och har mycket skarpt markerad koncen- 

 trisk striering. Funnen i br^'ograptusskifferns öfversta del närmast under Shumar- 

 diazonen å lokal E 2 h Fogelsång. 



Lingula ? producta n. sp. 



Tafl. I, fig. 23. 



Utdraget elliptisk med mot ändarne starkt afsmalnande skal, som är väl hvälfdt, 

 särskildt i tvärdimensioneu, så att det stundom nära nog blir längs midten köladt. 

 Hvälfniugen fortgår ända ut till yttersta randen. Skalets yta visar fina men tyd- 

 liga tillväxtstriinmor. Umbo är krattigt markerad. Det inre okändt. 



Förekommer i ceratopygekalken vid Ottenby samt, synnerligen ymnigt, i Fo- 

 gelsångs ceratopygekalk. 



Lingula ? ordovicensis n. sp. 



Tafl. I, fig. 24. 



Triangulär, med största bredden i understa tredjedelen. Svagt hvälfd med 

 starka koncentriska tillväxtstriinmor, här och hvar bildande små veck, genom hvilka 

 skalet nästan terassformigt sänker sig mot ytterranden. Jemte den koncentriska 

 strieringen finnes en annan mycket utpräglad, bildad af fina radierande strier, af- 

 brutna endast vid de gröfre vecken. 



Ganska vanlig i ceratopygekalken vid ()ttenl\y och Fogelsång. 



