Om några ginkgovaxter fiftii kfilgiiif\ orna vid Stabbarp i Skåne. 



13 



5 — 15). Bladens längd torde hafva uppgått till åtminstone 15 cm. Ehuru de nu 

 äro nästan platta, torde de att döma af konsistensen ursprungligen varit mer eller 

 mindre triuda, åtminstone på den ena sidan, så att kärlsträngarna varit nedsänkta 

 i bladmassan. Detta föranleder en viss svårighet att afgöra dessas förlopp. Heer 

 säger, att bladen »sind in der Mitte mit einer seichten, breiten Längsfurche, die 

 von zwei deutlichen Streifen eingefasst ist, versehen. Unter dem Mikroskope sehen 

 wir in der Furche und an der Seite sehr feine Liingsstreifen». Ehuru jag under- 

 sökt ett stort antal blad, har jag ej kommit till något bestämdt resultat angående 

 nervaturen. De af Heer onmänjnda »Streifen» torde emellertid motsvara 

 nerverna, och man skulle följaktligen hafva två sådana inom 

 hvarje blad, såsom äfven angifves af exemplaren taf. H, fig. 

 13 och 14. Men på grund af hopskrumpningen vid bladets 

 vissnande samt fossilvandlingen, blir ncrvförloppet ofta otydligt 

 och svårt att urskilja, till följd af de därvid på bladytan upp- 

 komna fårorna och ojämnheterna. Exemplaret å taf. H, fig. 

 15, som framställer andra sidan af samma blad, som fig. 14, 

 visar sålunda flere strimmor. På andra exemplar är ytan 

 sträckvis glatt, utan spår till nervatur, medan samma blad på 

 ett annat ställe kan visa flera fina längdstrimmor 



Fig. 10. Klyföjipning 

 pä bladet af Czekanow- 

 sida rigida. Man ser de 

 båda läppcellerna samt 

 Vid andra ettdesammaomgifvande 



tillfällen tror man sig hafva en enda medelnerv, som dock i mörkare parti utan skarp 

 verkligheten torde utgöras af båda de hopträngda kärlsträngarna, begianbmng. /i. 

 Det resultat, hvartill min undersökning med hänsyn till nervatureu ledt mig, är 

 att bladet har två eller möjligen flera, parallella nerver. 11 



Äfven af dessa blad har det lyckats mig erhålla 

 mikroskopiska preparat, visande de långsträckta epi- 

 dermiscellerna samt de i rader ställda klyföppningarna. 

 Men ehuru ett större antal preparat blifvit framställda, 

 har jag icke erhållit någon fullt tydlig bild af de 

 senare. Läppcellerna själfva äro i allmänhet skönj- 

 bara (fig. 10), och do omgifvas af ett mörkare parti, 

 hvars begränsning icke är skarp. Äfven de omgif- 

 vande cellernas gränser äro otydliga. 



Däremot har jag erhållit särdeles vackra pre- 

 parat af de förlängda ]ågl)laden, hvilkas ena sida 

 visar talrika klyföppningar, den ajidra däremot blott 

 enstaka. Med hänsyn till cellbyggnaden visa dessa 

 lågblad stor likhet med motsvarande af Ginkgo. Klyf- 

 öppningarna (fig. 11) visa mer eller mindre tydliga 

 fragment af läppcellerna, omgifna af en krets biceller, 

 som genom mörkare färg afvika från de öfriga, och 

 hvilkas yttermembran väl därföre varit något mera kutiuiserad. 



Fig. 11. Epidermis af dvärg- 

 grenens förlängda lågblad af 

 Czekanowshia rigida, den sida 

 på livilken klyföppningar äro 

 talrikare. Figuren visar klyf 

 öppningarna med rester af läpp 

 cellerna samt omgifvande mor 

 käre celler, '^''/i. 



