Kilian Stobfeus och lians i.irefväxling. 



35 



âderJâtningar. Såsom lîoerliave lägger hau största vikt vid dietetiska föreskrifter. 

 Vid de krouiska åkommorna spelar afföringsmedel eii stor lol. Särskildt framträder 

 han såsom Boerhavian i sina resouuemang i det intressanta Memorialet från 1725. 

 Hans dietetik tyckes emellertid redan här, åtn^instone delvis, vara grundad på er- 

 Tarenliet och till en del, så förekommer det åtminstone, äfven af erfarenhet på sig 

 själf. — För vår tid låter det egendomligt, när Stoba3us i 2:dra brefvet om b'ersens 

 sjukdom § 1 säger, att han håller före, att Excellensens »ömtålige constitution inga- 

 lunda tillåter många och starka medikamenter», men sedan ordinerar rhabarber 

 under »Convoij » af tunn hafresoppa till natten, åderlåtning 3 à 4 dagar, därefter 

 stärkande mandelmjölk och 3 ggr. dagl. 40 droppar af en fördelande stärkande 

 mixtur, en dekokt på fm. och elt tempererande mos 3, 4 el. 5 ggr om dagen, bägge 

 i 3 à 4 veckor. Så rökas med några pastilli på fyrfat i nattstolen, hvari nedläggas 

 dessutom kryddor, kokade i mjölk. Patienten skall så sätta sig öfver » dampen eller 

 immen». Därpå får han liafregrötomslag med kamomillolja i en varm liten påse uti 

 sätet, en säkerligen högst rationel behandling, våtvärmande som den är; men nog tyc- 

 kes den sjuke haft sysselsättning. På hans tid var emellertid det hela ej någon 

 vidlyftig behandling. Den diet, som här föreskrifves, var synnerligen enkel. Han skall 

 afhålla sig från spritdrycker och kryddor och får anvisning på några lätta rätter, som 

 vi skulle kalla vingelé eller hjorthorngelé, blanc-irianché, juliennesoppa och simmig 

 hafresoppa med korinter, mandel och mandelolja. Det visar sig, att Stobœus, såsom 

 en läkare bör vara, var imie uti kokkonsten och därför kunde specificera dieten. 



Stobtcus rent medicinska i)ublikationer äro af mindre betydenhet. De bestå 

 i ett par mindre meddelanden i l'p|isala Acta lit. cV' scient, svecite. Hans s. k. Huus- 

 apotek är en del recept, som han ])lägade använda och som arkiater Wollin sandat. 

 Manuskriptet tinnes på universitetsbiblioteket i Lund. 



Stobœus har såsom naturvetenskapsman haft betydelse både såsom lärare, sam- 

 lare och forskare. 



Som lärare och samlare omfattade han så att säga alla naturvetenskaperna, 

 botanik, zoologi, mineralogi, geologi, kemi och fysik. Annu finnes i latinskt manu- 

 skript, 'skrifvet med Sven Ih'ing-Ijagerbriugs prydliga handstil, ett häfte af Stobfeus 

 föreläsningar i Physica experimentahs. Vi hafva hört, att Leche började sina meteo- 

 rologiska iakttagelser på Stobœus instrument, alltså började här arbeta på det 

 område han engång skulle göra sig mäst bekant. Om Stobœus kemiska eller kan- 

 ske rättare farmaceutiskt kemiska laboratorium har jag ofvan nämnt. Jag vill dock 

 göra U[)pmärksam på, att han gjort rent kemiska un<]ersökningar på fossil, sär- 

 skildt på Numulus Brattensburgensis, hvilket antydes i hans arbete om denna. 



I ett bref från 1732 erbjuder Stobteus f rände apotekaren Bauch att anskaffa åt 

 Stobfeus ett »Microscopium, welches so sehr vergrössert, dass mau die Circulation 

 an Fische laid sonst an sichtbare Würmer in Wasser dadurch sehen kau». Huruvida 

 han kom i besittning af detta mikroskop, kan man ej veta, men museiinventariet 

 från 1759 upptager både ett litet perspectiv med mikroscop uti» och ett »mikrosco- 

 pium med tilUjehör». Omöjligt är ej heller, att elt gammalt Lieberkiifmskt hand- 



