58 



Carl M. Fürst. 



nicis och Historia Naturali ( kuriosa, hwilcket nyttiga och nu öfver alt högt älskade Stu- 

 dium lag i saDniug kan säga, at iag aldra först här wed academieii uptagit och drefwet. 

 För den skulld giör iag mig det underdånödmiukaste hoppet at Elders Höggrefl. PJxcel- 

 lence Nådigst täcktes ansee mitt korta wistande utom Lund, som iag dock altijd, så 

 wida iag kan skall undfly, såssom oungi-ängeligit och högst nödwändigt, som och aldrig 

 skall lända min Profession till skada. Jag förblifwer till mit sidsta etc. 



' Carl Gj'llenbor^' f. den 11 mars 1679. Student i Uppsala 1G94, rector illiistris därstädes 

 1()98 — 1699. Riksråd 1723. Lunds universitets kansler 1728—1739. Visade stort intresse f()r wnf» 

 versitetet och bidrog i liög grad till dess utveckling på olika sätt, såsom delvis ofvan är omtaladt. 

 19 maj — 16 juni 1735 var lian i Lund under Kilian Stobaeus rektorat och firades då på allt 

 upptänkligt akademiskt vis. Vid detta besök skänkte Stobseus sina samlingar till universitetet. 

 Gyllenborg skänkte universitetet en del kuriosa, en egyptisk mumie sauit porträtt af svenska ko- 

 nungar och de föregående kanslererna. Gyllenborgs egenmäktiga uppträdande särskildt vid besät- 

 tandet af en del professorsplatsei- under senare delen af hans kansleriat minskade till en del uni- 

 versitetets beundran och tacksamhet. Nils Rosén \-on Rosenstein var Gyllenborgs läkare och hade 

 tydligen anmodat G. att konsultera Stobasus. Rosenstein var utomlands under tiden, då detta bref 

 skrefs. Brefvet är svar på ett bref från Gyllenborg af den 7 Maj 1729. Gyllenborg dog 1746. 



2. 



Doctor Kilian Stobsei Bref till Hoff seereteraren H:r Palmroot. angående bans 

 Excellence Rickz-Rådet Gyllenborgs siukdoin. Dat: Lund d:n 25 Feb: 1732: 



Doctor Rosén -' har et par ganger på kort tid skrifwit mig till, och fäognat mig med 

 de högst önskelige Tidningar at hans Excelhce wår Nådige (Jautzlers Öiuklighet sig dage- 

 ligen förminskar så att man om hans fullkomlige restitution nu, Gadj lof, kan giöra sig 

 säkert hopp. Men såssom han tillika berättar sig wara sinnad, at oförtöfwat begifwa 

 sig till bakars till Upsahla, och iag således fåfängt skulle dirigera mit Swar till honom, 

 och at Hans Excellence sielf dermed oroa för hans opasslighet skulld, drager iag billigt 

 försyn. Alt så wågar iag nu som förr på Hr Secreterarens Gunst och förtror honom 

 än widare twenue mina angelägnaste ärender. Jngentiug i werlden är mig angelägnare 

 än hans Excelb.ces Avår nådige Cantzlers lif och hälsa, och altså beder iag först hörsam- 

 mast at Hr Secreteraren täcktes wara så Gunstig och insinuera desse wälmente Påmin- 

 nelser, som iag håller före wara högst nödwändige och oungiängelige till hans Conser- 

 vation, och till at winna någon större beständighet af wälståndet, än en tijd skiedt, det 

 första är, at hans Excelhce wille resolwera sig till et flitigt åderlåtande Nembl. derigenom 

 biuda till at förekomma sådana swåra anstöter, som hans Excelhce på ett par åhrs tijd 

 utstådt och hwilcka oemotsäijehgen af BlodfuUhet aldra mäst härrordt, som tillförne 

 nog är deducerat, och af sielfwa saken alt för mycket bewisat; En sådan åderlåtning 

 skulle i anseende till hans Excelhees constitution skie åtminstone 4 gånger om åhret, 

 och på armen i anseende till de tillfällen som sig sidst yppat, wed wåreus första be- 

 gynnelse; ett par månader derefïter, då sommaren för alfware annalkades, wed Röte- 

 månadens Slut och äntel. emot winteren något effter sidsta dagjämuingen hwar gång 

 ungefär till 8 eller 10 untz. Detta synes wara det endaste och wissaste medlet, som kan 

 hindra och uppehålla Naturens alt för starcka drifït till hœmorrhoides så wähl internas 

 som externas, hwilcka senare som säkerligen waril förnämsta orsaken till denn sidsta 

 oredan, äro de farligaste. För det andra at Hans Excellence täcktes för sin dyra hälsa 

 skuld någorlunda lemua för mycken propreté och effter wärt Climats mycket stränga 

 lufft kläda sig wähl öfwer alt, men särdeles om ben och fötter, hwilckas Förkiölning 

 ganska mycken olägenhet med sig drager i sj'nnerhet som (ryllenådran har det med 

 sig, att den giör kroppen ömtålig och till Flussar alt för mycket Disponerad. För 

 det tredie at hans Excellence wille taga sig till wara för alla hetsiga och starcka win, 

 men i stället niuta till nödtorfften dem, som äro lätta fast mindre kratftiga, dock också 

 för hälsan mindre skadelige, emedan de förre exagitera Bloden för mycket och altså 

 gifwa tillfälle till mycken oordning. 



