62 



Carl M. Fürst. 



af både sinnet och kroppsens Constitution, s;'i kan ej annorlunda wara, än at Ju mera 

 .Sinnet är affecterne undergit'wet, ju mera far och kroppen deraf lijda, och är altså Pas- 

 sionen så mycket mer widhängscn ocli opiniâtre, när kroppen af sinnet dagehgen får 

 nya occasioner till disOrdre (af oro), Vöv öfrigit grundas i synnerhet slike krämpor 

 utij en för tiok ocli något skarp hlod, liwilken ojämt kring drifwes och fördehlas i krop- 

 pen förmedelst en oproportionerat ocli altför stark ahdrornas driiît, hwar af här och 

 der Irykningar och spänningar förordsakas, som icke allenast kroppen på ett och annat 

 sätt illa Disponera, utan och giöra sinnet Inquiet, ängsligt och oförnögd, så at här är 

 en stadig reciprocation, i ty sinnet lider af kroppen, och kroppen tillika af sinnet. Af 

 siälfwa plågorna lärer man och helt wähl kiänna huru de förökas, ju mera man 

 giör reflection på dem och dem achtar, och fast än detta ingalunda är någon maladie 

 imaginaire, som någon frisk och Lustig sig inbillar, så kan man dock intet neka, at 

 en dehl af siukdomen är en altför tendre, aktsam och lydig imagination som altför 

 noga förebildar de förtretel. Objecter, så de samma för förnufftet förskräckeligare och i 

 alt större än de re vera ähro, synas; Hwad nu conseqveusen af M H:s Swaghet angår, 

 så är den gudij skie lof, eij af särdeles wärde; Skiörbuken kan hafwa något at betyda, 

 men miältesiukan ganska litet, om man allenast rätt skiöter sin hälsa; hwartill den- 

 samma nembhn miältsiukan är en god Prteceptor såszom hon som oftaste härom giör 

 tembelige sensilile påminnelser; nu at iag, sk wida det i hast kan låta sig giöra, må 

 biuda till at förnöija M H:e utij sin begiärau, följer häreffter några få reglor, som 

 äro honom nödige at ihogkomma och öfwa, der han will rätt achta och skiöta sin hälsa. 

 Af desze Reglor angå, eomblige en god diet och de öfrige ett nödigt Medicineraude, nembhn. 



l:o. 



Man l)ör altid sökia at Ijehålla en Jämn wärma; dock hiildre Dependera af goda 

 kläder, än knkehif/neii, i synnerhet måste man altid hålla fötterna wähl warma, eljest är 

 en tiock slaskot och kall lufft altijd särdeles till men för hälszan. 



2:0. 



Man giiir bättre at man äter offta under det man kunde, än at man allenast äter 

 en gång om dagen, men rätt wähl och mer än som är nödigt och nyttigt. 



3:tio. 



Man måste intet wara altför scrupuleux till at wälja mat, ty offta får man ondt 

 då som maten är aldeles oskyldig. Har iag ätit något tre eller fyra gånger som hwar 

 gång bekommit mig illa, så wore iag wähl altför dåhrlig om iag det än widare åstundade. 



4: to. 



För dem som ähro af denna lieskaffenhet är alt skadeligit, som échauferar och 

 förhittsar bloden, såszom pepparroth. Senap, Cellerij, lök, och alt utrikes speceri, i Syn- 

 nerhet peppar och näglickor. 



5:te. 



All hård och grof math såszom salt och rökat kiött och fläsk, Salt och torr fisk, 

 ost och torkat bröcl måste helt sparsamt brukas, så framt man icke will flitigt arbeta 

 och röra sig. All rörig math, gås, grijs, and, Bakelse och dylikt måste man achta sig för. 



6:te. 



Denn math som gifwer mycket wäder såszom ärtter, kohl och jordärttiskockor 

 Pottateds ^ — Castanier och dylikt, tienar och icke för hälsan. Men härunder förstås 

 icke andre tendre trägårdzsaker och legumer såszom gröna ärtter, späda turkiskii bönor, 

 Spinat, lactuck, och dylikt. 



