76 Carl 31. Fürst. 



Bref från statssekreteraren friherre H. Bunge. 



Henric Bunge, f. 1672, var öfverdirektör, fick 1730 statssekreterare ti tel. Friherre 

 1731, död 1737. 



Stockholm d. 22 Martij 1732. 



Wälborne H. Professor och Doctor. 



Jag påminner mig, at iag under min warelse uti Skåne, låfvade skicka H. Profes- 

 soren och Doctorn Sahl. Doctor Hierners ^, så kallade Testamente, åtskillige af skrifter 

 deraf äro mig blifne tilstälte; men så olijka, at iag intet wågat mig någon öfwersända. 

 Nu för någre dagar bekom iag en säker afskrifft, hwilcken iag har den ähran, at bij- 

 foga, iemte Doctor Linders recept til et elexir, som här mycket berömmes, allenast til 

 den ändan, at f ulgiöra min låfwen : wäl wettaudes, at H. Professoren och Doctorn långt 

 bättre recepter kan sammansättia. 



Man har från Wien fåt en berättelse, om de så kallade Vampyrs eller Pamgri ^, 

 hwilcket gifwit folcket anledning til mycket raisonnerande. Jag tager mig frijheten, at 

 öfversända en Copia af bemelte relation, jemte Swenske avisan, uti hwilcken iag också 

 något derom infördt. Skulle H. Professoren och Doctorn behaga giöra mig den ähran och 

 lemna mig del af desz tankar deröfwer; Så håller iag dem för de säkraste, som man 

 af den lärde werlden, har at förwänta. 



Den ömhet och flijtiga omwårdnad, som H. Professoren och Doctorn hade om mig 

 under mit siukeliga tilstånd i Skåne, blifwer stadigt hos mig uti tacksamt minne. Och 

 som mig intet förnöjeligare kan hända, än städze förnimma H. Professorens och Doc- 

 torns wälgång; Så beder iag tienstl: att underrätta mig derom, och ibland fägna mig 

 med dess angenehme skrifwelse. 



Sedan min afresa från Skåne har iag, Gudi låf, måt temmeligen wäl, fast än iag 

 intet aldeles är utan käntzel på min Krop af den bekanta olyckan. För 15 månader, 

 gifïte iag mig med Sahl. Biskopen Cameens dottter ^, och wälsignade den högste guden 

 wårt Ecktenskap förledet åhr med en Sohn, som lefwer och mår wäl. Jag har den 

 ähran med al högacktning at stedze wara, wälborne Hr Professoreus och Doctorns 



Hörsammeste tienare 

 H. L. Bunge. 



' Sahl. Doctor Hierniers testamente, är hvad man än i dag kallar Hjärnes testamente, Hjär- 

 nes kryddor eller lifwkryddor, (Species amarae Hiernei) till skilnad från Hjärnes flytande testamente 

 eller Plj. test.s droppar (Elixirinm amariim Hiernei). Hjärnes elixir och Hjärnes plåster äro kom- 

 positioner af arkiater Urban Hjärnes son Christian Henrik Hjärne i. 1709, äfven han arkiater, som 

 både pi'äparerade och sålde dessa. Fadrens efterlämnade manuskript i kemi studerade han redan 

 såsom student 1727 och är väl genom honom utgånget det Hjärneska testamentet, där »Hjärne» 

 alltså, i motsats till dess förbindelse med plåstret och elixiret, betyder Urban Hjärne. 



- Bland Stobœus efterlämnade papper på universitetetsbiblioteket i Lund finnes ett skrifvet 

 häfte inbundet med bref ven till Stobseus under följande titel: »Visum et Refertum, über die so 

 genandte Vampyrs oder Blutaussaugers so zu Medvegija in Servien an der türkischen gräntze d. 

 7 Januarii 1732 geschehen». Stobfeus uppfattning häraf gifver han tillkänna i sin här meddelade 

 svarsskrifvelse till Bunge. 



^ Biskopen och teol. dr Sven Cameen f. 1667, biskop i Wästerås 1726, gift med Helena 

 Cederström, biskop Carl Carlssons yngsta dotter. Deras yngsta dotter Christina Catharina f. 1707 

 blef 1730 d. 31 dec. gift med Bunge i hans 2:dra gifte. 



Bref från Kilian Stobseus till frih. H. L. Bunge. 



Efter koncept bland Stobseus manuskript. 



Jag skulle giärna biuda lill att fullgiöra Eder N:s Befallning och gifwa mina 

 tanckar tillkiäna, angående Wampyrerue, menn måste tillstå att dänna Saken aldeles 



