78 



Carl M. Fürst. 



P. S. Hr Professoren är så gunstig och anmäler min hörsamma respect til Hr 

 Prof. Nermau - med berättelse, at jag til hans tjenst vill samla disputatiouer uti an- 

 tiqviteten och Swänska Geographien, hoppas han giör åt mig det samma. 



^ Detta är slutet af ett svar på bref från Stob?eus rörande vetenskapssocieteten i Uppsala. 



David Nehrman-Ehrenstråhle, f. 1795 i Malmö, prof. juris 1721 i Lund. Adlad 1746, död 

 1769. »Efter Stjernböök har han blifvit ansedd såsom den svenska juridiska vetenskapens grund- 

 läggare». Han ägde stort anseende hos sina kolleger och sin samtid i öfrigt. 



Bref från professor Olof Celsius i Uppsala. 



1. 



OJoJ' Celsius (1. ä. i. 1670. Fil. Mag. 1694. Utrikes resa 1696—98. Fil. adjunkt 

 1699. Professor i grekiska 1703. Prof. i orientaliska språk 1715. T. Dr. Teologie 

 professor 1727. Domprost 1756. Död 1756, 86 år gammal. Stiftade tillsamman med 

 erkebiskop Er. Benzeiius och 01. Rudbeck, vetenskapssocieteten i Uppsala. Upptog 

 1728 studenten Carl Linnaeus i sitt luis och blef hans förste välgörare i Uppsala. 

 Han hade gjort omfattande botaniska studier närmast för studiet af bibelns växter. 



Edle och Höghde samt Widtberömde 

 Professor, och d:r Medicine 



Högtärad Herr. 



Då Medicinaî Studiosus Hr Carl Linnaeus nyl. wid tillfälle omtahlte, att han ärnade 

 upwachta H. Doctoren med sin skrifv^^else, bad jag om lof att få thet fortsända, hwaraf 

 jag mig nu agudterar. I synnerhet af then orsaken, att jag wid sådant tillfälle får 

 tacka H. Doctoren och Professoren, för thet han sändt till osz en så snabb discipel i 

 botanicis, som hr Linnams är. Man har sökt att encouragera honom med kongl. sti- 

 pendio, till thesz att något aiinat kan förefalla, som kan wara något mehr tiliräckehgit, 

 och icke för många hafva at byta sig imellan. Jag har länge fägnat mig theraf, att 

 H. Doctoren behagade träda till then här inrättade societatem hterariam ^, effter som 

 jag af hr Archiat. von Bromell och flera, så mycket hördt berömmas H. Doctorens oge- 

 mena wetenskap i historia natural), hwaraf thenna societeten kan hafwa en besynnerl. 

 lustre. The andra delar at förtiga, wore myckit angenämt att weta, hwilka örter på 

 then Skånska orten kunna finnas, som icke tohla wårt kalla climat Linnseus och hr 

 Kuhlas hade några fåå med sig, hwaraf dock kan dömas, att i Skåne torde wäxa största 

 dhelen af them som Danmark och Tyskland producerar. Stode thet att begära, så ön- 

 skades intet högre, än att någre hrr studiosi ther på orten beordrades wid sommartiden, 

 att sammanplocka the örter the finna kunna, och inpräsza, samt wäl optorka, och man 

 theraf wid tillfälle finge. Wore någet, som här kunde skie H. Doctoren och Professoren 

 till behagelig tienst deremot, så utfästes thet effter all giörlighet. Jag förbi, med besyn- 

 nerl. högachtuing 



Edle och Höghde H. Doctorens samt Professorens 

 Hörsamme tienare 

 Upsala d. sidste Nov. 1730. Olof Celshis. 



' Societatem hterariam. Vid första afskriften af detta bref lästes »societeten literarius» ocli 

 ansågs ett »såsom» eller dylikt uteglfimdt, och inkom detta såsom citat i detta arbete sid. 19. 

 Emellertid har jag senare kommit underfund med att det bör läsas såsom här angifves. 



^ Om de slrånska oiteina, se Ivoulas bref från Uppsala. 



