116 



Call M. Fürst. 



honom en »bjertans fägnad», hvarför hau tackar. Den 23 juni 1729 skrifver Linuseus 

 nästa bref från Uppsala. Från 1730 finnas trenne bref den 25 mars, den 1 sept, 

 och ett troligen från slutet af året. Den 12 oktober 1731 är det sista daterade 

 Uppsala brefvet ifrån Linnseus till Sto-bseus. Det allra sista, som är i behåll, är date- 

 radt Lapon, jug. d. 12 jun. 1732. Huruvida brefväxliugen upphörde med detta, 

 vet jag ej. Det sista brefvet slutar med en anhållau, att Stobseus skulle rekom- 

 mendera Linnœus till erhållande af Piperska resestipèndiet efter Koulas. — Detta 

 stipendium erhöll Linusens emellertid icke. — I sin not till brefvet antyder Ahrling, 

 att det var fråga om det Grubbe-Piperska stipendiet i Lund, men var det säkert det 

 Piperska stipendiet i Uppsala, som menades. Hvarken Linnœus eller Koulas kunde 

 nämligen såsom Uppsala-studenter erhålla ett stipendium i Lund. 



Från Stenbrohult reste Linné den 2 februari 1732 till Lund för »att se Sto- 

 bœi stensamling, hälst som han endast saknade hos sig kunskap i denna delen af 

 naturen; men som samlingen bestod mäst af Petrißeater, faut han här icke sin ut- 

 räkning, utan efter ett par dagars dröjsmål i Lund» reste han tillbaka till Stenbro- 

 hult, dit han anlände den 14 februari. Den 1 april kom han till Uppsala och an- 

 trädde den 12 maj sin lappska resa. Linné säger, då han omtalar sitt Lundabesök 

 1732: »Stobeei tïiethod kom ej öfverens med Linnœi bufvud», men hvad han här 

 hänsyftar på, det är ej lätt att nu kunna bestämdt afgöra. Troligt är, att det hade 

 något med Stobseus fossilsamling att göra. 



Såsom jag ofvan å sid. 15 omtalat, var huset strax söder om domkyrkan ej 

 Stobseus egendom förr än år 1730. Möjligheten är emellertid därför icke utesluten, 

 att han därförut hyrt detsamma, och att det således ändock var här, som Linné 

 bodde hos honom, såsom traditionen augifver, och såsom det i enlighet därmed om- 

 talats af Gustaf Ljunggren och Th. Fries. — Professor Otto Nordstedt i Lund äger 

 ett stycke af en glasruta med Linnés namn inristadt, såsom det uppgifves, med en 

 ttinta. Detta glasrutestycke har tillhört en ruta i Stobseus ofvannämnda hus, som 

 refs på 1870-talet. Glasrutestycket kom i d:r Carl Schweders ego, och efter Schwe- 

 der kom det till professsor Nordstedt. Kan man ej bevisa, att Linné själf ristat 

 namnet i rutan, och ej heller, att det var i Stobseus hus söder om domkyrkan, som 

 Linné bodde, så veta vi desto säkrare, och det är viktigast och för Lund det kä- 

 raste minnet, att det var i hans hem, som Carl Linnseus andligen och lekamligen 

 omhuldades af sin käre lärare, den »hulde Stobseus». 



1 stället för att meddela de förut tryckta bref ven, ställer jag här samman 

 några namnteckningar af Linné ifrån olika tider af hans lif. Den första är från 

 filosofiska fakultetens inskrifniugsbok. Den andra är underskriften från brefvet till 

 Stobseus den 8 november 1728, den tredje från brefvet till Stobseus den 12 juni 

 1732, den fjärde är från ett bref till professor E. G. Lidbeck den 23 oktober 1747, 

 den femte likaledes från ett bref till Lidbeck den 6 maj 1760. Alla dessa bref 

 tillhöra Lunds universitetsbibliotek. Den sjette är från ett bref från Linné till Col- 



