Om sammanhanget mellan osmotiskt och elektrisikt tryck. 



27 



AvENAKius' bekanta formel för den termoelektriska differensen är en sammanfatt- 

 ning af (41) och (44)1). 



§ 6- 



Hvad som i ofvanstående utvecklingar karakteriserar särskildt den positiva 

 och särskildt den negativa elektriciteten. 



27. I en elektrisk ledai'e, som är laddad med elektricitet och står isolerad, 

 föregår vid ytan, i ett ytlager, en vandring fram och tillbaka af enbart förtunnade 

 eller af enbart förtätade etervågor. Härvid komma ytpartiklarne i en oscillerande 

 rörelse, både hvad volum och tyngdpunkt beträffar. Om de nämnda etervågorna 

 äro förtätade, alltså eterförtätningen är positiv, så skola volumändringarna bestå i 

 plötsliga, isolerade, sammandragningar, och tyngdpunktsrörelserna i likaledes plöts- 

 liga, isolerade, rörelser, men vexelvis inåt och utåt, rörelserna i volum efterföljda 

 af långsamma rörelser i motsatt riktning. 



Men om ledaren genomströmmas af elektricitet i oafbrutet en bestämd rikt- 

 ning, inträda nya förhållanden. Om t. ex. ledaren är trådformig och är metallisk, 

 och en elektrisk ström passerar därigenom, så råka visserligen dess molekuler (som 

 äro som punkterna S i art. 25) i oscillationer fram och tillbaka, men därjämte i 

 alldeles bestämda translationer, såsom jag strax skall förklara. Genom ledaren 

 skall nämligen nu, antaga vi, en skara af enbart förtätade vågor framgå i en rikt- 

 ning, och en skara af i samma grad förtunnade vågor gå i den motsatta riktningen. 

 Af dessa vågor göres hvarje punkt S i ledaren skiftesvis negativt och positivt 

 elektrisk. Af de förtätade vågorna får S hastiga sammandragningar och af de 

 förtunnade vågorna hastiga utvidgningar, de förra såväl som de senare volum- 

 ändringarna omedelbart efterföljda af långsamma, mera likformigt försiggående, 

 återställanden af den första volumstorleken ^). 



När volumen af S betecknas med F, och hastigheten af volumändringen 

 dV : dt med — 4;cm, så skola vi säga, att m ändrar sig vid de hastiga sammandrag- 

 ningarna från + TO^ (positivt) till — m^, och så att, då s är tiden för sammandrag- 

 ningen, och 6 — £ tiden för den mycket långsammare tillbakagången af volumstor- 

 leken, hvilkeu antages försiggå med konstant hastighet: 



(45) > j'mdt=m,{Q — e). 



U) 



Och därefter vid tiden 9, då en hastig volumutvidgning skall börja och fortgå 

 under ett, jag antar lika kort, tidsförlopp som föregående e, skall m ändra sig från 

 — tillbaka till -)- så att 



6 -fe 



(46) jmdt = — mj (9 — î). 



6 



') Dock torde räsonnementet i art. 10 lämpa sig bättre till förklaring af den elektriska 

 strömmen vid den större temperaturdifferensen Tj — T^. Nämligen i ekvv. (7) lika med a + ör-f- • • 

 *) Att så skall ske, beror på S:s sammansättning. Se Math. Ann. B. 34, s. 420 (§ 4). 



