Om sammanhanget mellan osmotiskt och elektriskt tryck. 



25 



mensioner och yttre former, sä se vi af föregående ekvation, att detta äfven skall 

 vara fallet med den elektriska differensen mellan B och A. 



Af art. 12 följer emellertid härefter, att A och B skola ha lidit en minsk- 

 ning i termisk energi af storleken 



2eh' -\-h" ] ' 



när med q furstås kvantiteten positiv elektricitet i A och B, och B är positivt 

 elektrisk. 



25. Den elektriska strömmen genom en fast, trådformig, metallisk kropp, 

 hvars molekuler bestå af blott en atom hvardera, är i regeln betingad af två skaror 

 af enbart förtätade och enbart förtunnade etervågor, af hvilka de första skola göra 

 atomerna ') i ledaren negativt och de andra göra samma atomer positivt elektriska. 

 Medan en atom är positivt elektrisk, räkna vi med den som med en a-ion, och medan 

 den är negativt elektrisk, som med en h-ion. I det förra tillståndet går den mot 

 de förtunnade, och i det senare mot de förtätade etervågorna. Dessa rörelser ha 

 dock för närvarande betraktelser betydelse endast för så vidt som de bhfva beled- 

 sagade af enkelt-harmoniska oscillationer för atomernas tyngdpunkter med samma 

 period som deras enkelt-hai uQoniska oscillationer i volum, d. v. s. pulsationer. För 

 dessa enkelt-harmoniska oscillationers skull bli samtliga formlerna i artt. 20 och 

 21 äfven här tillämphga. Vi skola sålunda för öfvergången mellan två led i 

 strömkedjan, när dessa äro metaUiska, finna, såsom förr: 



(39) J[Vb-~Va)=Q. 



Q = det af strömmen pr sekund upptagna värmet, om strömmen går från A till 

 B. Vi hade emellertid (31): 



B 



(40) g = ^' {h' — h") ^ vdP, 



och då nu efter (27) h' och h" måste antagas proportionella mot «/, så återstår om 

 Q, att ej blott det är, enligt (39), proportionellt mot J, utan ock, enligt (40), pro- 

 portionellt mot T, ty vP bör sättas = 2T pr grammion. Därmed skulle vi erhålla: 



(41) Fß— F, = wT 

 med n oberoende af J och T. 



26. Tydligtvis skulle vi behöfva räkna med dylika elektriska differenser 

 äfven inom A, när temperaturen icke är konstant därstädes. När nämligen två 

 stycken A och A' af samma metalliska ledare ha olika temperatur, men tempera- 



Dessa äro sådana punkter, som jag i B. 34 af Math. Ann. s. 420 o. följ. betecknat med 

 bokstafven S, och som jag ansett hvar för sig utgöras af en fast kärna med ett atmosferiskt 

 hölje (eller af flera kärnor med ett dem omgifvande gemensamt eterhölje). (Detta är anmärkt 

 redan i början af art. 7 of van). 



Luuds Univ:s Årsskrift. N. F. Afd. 2. Bd 1. 4 



