14 



A \'. Bäcklnnd 



potential af kroppens hela elektricitet, och e är kvantiteten elektricitet hos den se- 

 parerade atonaen. När de båda atomerna äro i begrepp att åtskiljas, så existerar 

 mellan dem en elektrisk differens D, satisfierande villkoret 



högra membrum utgörande molekulens kinetiska energi i den kort förut tagna 

 meningen. 



Nu är j)v proportionellt mot den absoluta temperaturen (T), och tor alla mo- 

 leknler i lösning har för gifven temperiitui- pv samma värde, eidigt van't Hoff; 

 vidare är D proi)ortii(nellt mot e. Alltså blir e'' konstant för gifvet 2\ och därmed 

 får, för en och f«imm(i iemperatur, e sunimn värde för alla atomer, som uppkommit 

 genom dissociatioit af molcknler Häi'af ses sedan, att e är en absolut konstant. 



Skrifves deii ena atomens potentiella energi —^j"?;, och den a.nåva.s = p"v, så 

 få vi, efter det föregående, p" -|~ p" = 2p. Om för Ve vi skrifva Ev, så få vi det 

 termiska trycket på den ena atomen = p" — E, och det termiska trycket på den 

 andra = p" -|- E. 



I »Osm. trycket» ss. 18, 19 satte jag dessa termiska tryck =iJ, då ofvanstående 

 fråga där behandlades. Men så skall det vara, emedan atomers egensvängningar 

 äro sammansatta af: 1 :o rörelser, som till en del äro lika med och till en andra 

 del äro motsatta mot atomernas elektriska rörelser, samt 2:o pulsationer af samma 

 period som molekulens. Atomer af olika slag verka icke på hvarandra, då de äro 

 oelektriska, men fria, på grund af sina pulsationers olikhet i period, men här, 

 hvarest atomerna äro elektriska och ingalunda besitta sådana egensvängningar, som 

 då de äro neutrala, är det de elektriska krafterna emellan dem, som upphäfva de 

 tryck emellan dem, livilka komma från deras motsatta pulsationer. Härpå beror 

 det, att nu de lossade atomerna genomtränga hvarandra. För likheten mellan deras 

 och moleknlernas pulsationer blir, i medeltal, det termiska trycket på dem lika med p. 

 Af deras translationsrörelser kommer sig, att det ej är vida större. Nu osciller ar 

 det blott öfver och under p. Men i följd af dessa oscillationer genomtränga de se- 

 parerade atomerna äfven de odissocierade molekulerna. 



Skulle de två atomer, af hvilka molekulen består, vara af samma ämne, så 

 skulle visserügen dissociation kunna ega rum, men utan olika elektrisering af de 

 två atomerna, och utan att de, sedan de blifvit fria, genomträngde hvarandra. 

 Hvardera atomen finge dock lika stor potentiell, här termisk, energi, som molekulen 

 hade. Ofvan har jag dock, när jag talat om molekuler, som, hvardera, utgöi-as af 

 blott en atom, tänkt mig dem så ordnade två och två tillsamman i värmeledaren, att 

 de förefalla, som om de parvis bildade molekuler, hvilka vore termiskt polariserade. 



14. Vi kunna af det föregående mycket väl förstå, hvarför af tvenne krop- 

 par, A och B, som ställas i beröring med hvarandra, och som bestå af enkla ämnen 

 och ha samma temperatur, den ena blir positivt ocb den andra negativt elektrisk. 

 Det förra inträffar med den, hvars atomer ha lättast för att utvidga sig. Af nämligen 



