I en iorcgående afhaiidliug som för fem år sedan publicerades i dessa handlin- 

 gar, har jag påvisat, att poUenslangarne hos en del angiospernier, tillhörande 

 familjerna Narcissnwfp, Liliaccfp, Aesculbicce, Accracecc och Samhuciuerc af protein- 

 ämnen föranledas till kemotropiska krökningar. En sådan kemotropisk retbarhet 

 hos poUenslangarne var dittills endast känd hos ett fåtal familjer (Scrophulariaccœ, 

 Onagrariaceœ, Frimulaceœ), där Myioshi ') konstaterat förhandenvaron af kemotropisk 

 retbarhet, men där det kemiska retmedlet utgjordes af en sockerart (rörsocker, druf- 

 socker, dextrin). Känsligheten för proteinämnen visade sig i de undersökta fallen 

 icke inskränkt till någon särskild grupp bland dessa ämnen, utan sträckte sig till 

 samtliga disponibla representanter för allnmihter, glohuJiuer, inildeoalhnminer, alhumi- 

 nater, glulcoproteider och nuMcoproieider, samt dessutom till en del ferment såsom 

 (Jiasfas, ptijaJin, emulsin. Hvad utbredningen af denna proteokemotropism bland 

 angiosperinerna beträffar, så tyehtos åtskilliga omständigheter tala för, att den ifråga- 

 varande retbarheten visserligen ej vore cn h;illsynt företeelse hos blomväxterna, men 

 dock inskränkt till vissa bestämda familjer eller släkten. 



Under de fem år, som ixirflutit sedan förra delen af dessa undersökningar 

 offentliggjordes, har kännedomen om de kemotropiska irritationsrörelsernas förekomst 

 i växtriket erfarit en väsentlig komplettering, så till vida som det lyckats några 

 amerikanska och tyska forskare att genom delvis fullkomligt inkastfria experiment 

 påvisa förhandenvaron af kemotropisk retbarhet hos de högre växternas rötter. 

 Visserligen hade Jönsson '^j redan för tio år sedan, och utan tvifvel med full rätt, 

 tolkat de krökningar, som vid inverkan af arseniksyrliga salter instälde sig hos en 

 del rötter, såsom irritationsrörelser af negativt kemotropisk natur, men denna upp- 

 gift, som publicerats i eu svensk, af botanister föga uppmärksammad tidskrift, synes 

 tills datum ha blifvit förbisedd och har i hvarje fall ej upptagits i den utom- 

 skandinaviska hand- och lärobokslitteraturen. Däremot har Czapek (1<S9<S) uttryck- 



') Studier öfver pollenslangarnes irritationsrörelser I, Kongl. Fysiogratiska Sällskapets Hand- 

 lingar, Bd. 12, N:o 4 ; Ueber den Chemotropismus der PoUenschlituuhe, Ber. der deutsch, bot. 

 Gesellsch.- Bd. XVII, p. 236-242. 



^) Myioshi. Ueber Chemotropismus der Pilze, Botan. Zeit. 1894, och Ueber Reizbewegun- 

 gen der PoUenschläuche, Flora, 78 Bd. (1894) p. 76—93. 



") B. Jönsson : Iakttagelser rörande arsenikens inverkan på groemle frön, i Landtbruks- 

 akademiens Handlingar och Tidskrift, 1896 p. 110 och ff. 



