io 



Bengt Lidforss. 



Proteinämnenas inverkan på pollengroningen. 



Utom sin kemotropiska iuverkau utöfva proteiuämuena i mänga fall en gronimjs- 

 befordrande irritalionsverkan pä pollenkornea. I vissa fall — härpå utgöra Grami- 

 neerna ett typiskt exempel ■ — har det öfverhufvudtaget ej varit möjligf att bringa 

 pollenkornen till groning, för såvidt de ej retas med protein, med andra ord, de 

 gi o endast i den del af knlturmediet, som befinner sig i proteinfragmentens omedel- 

 bara närhet. Sak samma gäller äfven om t. ex. pollenet af Ponteäeria cordifolia, 

 Funclda cordata, Whitlaivia arter, Genllana Saponaria och G. Pnenmonanthe m. fi. 



I andra fall utöfvar proteinämnet en mer eller mindre stärkande inverkan på 

 pollenkornens lifskraft, så att de bli i stånd att öfvervinna groningshämmande fak- 

 torer af mera tillfällig beskaffenhet: 



1) i lösningar med hög socJcerhalt, där pollenkornen på grund af det i mediet 

 rådande starka osmotiska trycket ej kunna växa (drifva slangar), utlöser protein- 

 ämnet ofta en groning, som amiars uteblifvit. Så gror t. ex. Leucojum-])o\\enet 

 mycket bra — utan protein — i lO 7o rörsoekerlösningar, men i 20 Vo rörsocker- 

 lösningar endast i omedelbar närhet af ett proteinfragment. Detta förhållande har 

 konstaterats i en mängd fall, såsom närmare framgår af den i det följande lämnade 

 speciella i'edogörelsen. 



2) I lösningar med ringa socJierîiaït, hvarigenom det inre tnrgortryckct blir så 

 starkt att tillväxten hämmas eller omöjliggöres — ■ jämför saltvattensalger, som in- 

 ställa sin tillväxt vid öfvei'föring i svagare NaC'1-lösningar — utlöser äfven pi'otein- 

 ämnena ofta en groning, som annars uteblifvit. Exempel: Ruta graveoJens i 1 7o 

 rörsocker-agarlösning. Allium wsii/um m. fl. 



3) Sådant pollen, som på grund af sin ålder har förlorat grobarheteu i socker- 

 agarlösningar, gror ofta mycket bra vid tillsats af proteinfragment till kulturmediet. 

 Äfven i detta fall är naturligtvis groningen lokalt begränsad till zonen närmast 

 omkring proteinämnena. Exempel: Narcissus poeticus m. fl. (Äfven gamla frön 

 påstås af Thomson-Doepat kunna återvinna sin grobarhet genom behandling med 

 diastaslösningar, hvilket förefaller något apokryfiskt). 



III. Proteokemotropismens utbredning bland angiospermerna. 



På det stadinm, som mina undersökningar befunno sig år 1901, kunde jag 

 endast meddela 5 angiosperm-familjer, inom hvilka det lyckats mig att påvisa re- 



') Enligt BuKCK gro pollenkornen af Mussendaea endast i sådana lösningar, som innehålla 

 Icvulos (Kon. Ak. van Wetensch., Amsterdam. Proceeding 1900). Då i detta fall minimala mäng- 

 der af levulos kunna utlösa groningen, är det tj'dligen här frågan om en rent kemisk och ej osmo- 

 tisk retningsverkan ss. i de fall, då pollenet ej gror i dest. vatten, men däremot väl i en 2 — 5 °/o 

 rörsockcrlösning o. s. v. Proteinäuinenas inverkan härvidlag är påtagligen af rent kemisk natur. 



