Studie)' öfvei' polleiislangarnes irritatioiLsrOrelser. 



18 



endast, för såvidt fragment af proteinämnen införts i kulturdroppen. I protein- 

 ämnets omedelbara närhet inträdde då tali'ika bristningar af Zm-pollenkornen, men 

 en del, ofta 10 — 15 "/o fif de närmast liggande kornen drefvo långa, väl utvecklade 

 slangar, som visade en omisskännlig, stundom ganska vacker positiv protco-kemo- 

 tropism. En sådan konstaterades gent emot koag. ovalbumin, alkalialbuminat, kasein 

 och mucinalkali. 



Ofriga undersökta Gramiuéer kunde ej förmås till slangbildning i konstgjorda 

 näringsvätskor. 



Palmrp. 



Af denna stora familj har jag blott varit i tillfälle att med hänsyn till kemo- 

 tropismeu undersöka pollenet af en art, näml. Chamocdorpa Jnnnta. Dess pollen 

 gror ganska bra i 1 7o rörs. -agar och visar mycket vacker kemotropism gent emot 

 alkalialbuminat, i det att de korkskruf^ikt vridna slangarne växa massvis rakt på 

 proteinkornen. 



Afven globulin, koag. ovalbumin och vitellin utöfvade stark positiv retning 

 gent emot CVmmoec^orea-pollenet. 



Typhaceœ. 



Pfeffer uppger att pollenslangar af Ti/pJia lat i folia i 10 Vo rörs. -gelatin 

 vuxo rakt förbi märket af Typha, ett förhållande, som af honom, ehuru med en 

 viss reservation, tolkas som bev^s på frånvaron af kemotropisk retbarhet hos pollen- 

 slangarne. Det Tijpha-'ÇioWQW (af T. latifolia), som stod mig tillbuds, visade talrika brist- 

 ningar i 10 % rörs. -agar, men grodde gauska jämnt i 15 7o rörs. -agar. I lösningar 

 af denna koncentration inträdde tydlig positiv kemotroi)ism gent emot koag. oval 

 bumin och alk.-albuminat. 



Gommelynacen' . 



Tradescantia virginica. Frömjölet af denim art är jämte Narcissinéernas pollen 

 måhända det tacksammaste försöksobjektet i och för pollenkemotropiska undersök- 

 ningar. I destilleradt vatten och svaga rörsockerlösningar inträder groning raycket- 

 hastigt, ofta på 1 — 2 minuter, och slangarne växa lika raskt som de hos Impatiens- 

 arterna^); men redan i 7,5-procentiga rörsockerlösningar visa flertalet korn ännu 

 efter 5 timmar icke spår af groning, för såvidt de ej befluua sig i omedelbar när- 

 het af ett proteiuämne, och i 10 7o lösningar inträder öfverhufvudtaget ingen gro 

 ning, för såvidt den tj utlöses af en proteinsubstans. Pollenslangarne äga mycket 

 stark kemotropisk känslighet gentemot proteinämnen, men den allt efter kultur- 

 mediets koncentration varierande gronings- och tillväxthastigheten gör att den kemo- 

 tropiska reaktionen utfaller tämligen olika allt efter agarlösningens sockerhalt. Ur 

 försöksprotokollen må följande data anföras: 



') Untersuchungen aus dem hotan. Instit. zu Tül)ingen Bd. I, p. 470. 



^) Jfr. LiDFOKSS: Weitere Beiträge zur Biol, des Pollens, Jahrb. f. wissenseh Botanik Bd 

 XXXJII, p, 301; BÖOFINKR : Zuwachsgrössen und Wacbsthunisgeschwindigkeiten bei PHanzen. 

 Inaug.-dissert. 1901, p. U ft'. 



