En vegetationsfärgning av Nodularia 



spumigena i 



Öresund 



9 



Från Danziger Bucht är Nodularia spumigena känd bl. a. genom Reinkes 

 (1900) undersökningar. Den synes där vara synnerligen allmän. Oerhörda massor, 

 »die nicht selten wie eine dicke, gelbe Rahmschicht an der Oberfläche sich ab- 

 setzten», påträffades av den citerade författaren inom området i fråga. 



Hos Lakowitz (1907) finna vi likaledes uppgifter om denna Nodularia: »In 

 kleinen Flocken flottierend im Sommer. Gewöhnlich im August fast rein in gros- 

 sen Massen an der Oberfläche des Wassers auftauchend, eine »Wasserblüte» hervor- 

 rufend; auch an Algen im flachen Wasser hier und dort haftend. Adlershorst, 

 Putziger Wiek, Samländische Küste.» 



Under Pommerania-expeditionen anträffades i september 1871 Nodularia spu- 

 migena sparsamt inblandad i den i övrigt av Aphanisomenon flos aquce bestående, 

 rikt utvecklade vattenblomningen i Frisches Haff vid Pillau (Magnus 1873). Vidare 

 ha enstaka Nodularia-exemplav av Apstein (1901) iakttagits i trakten av Stralsund 

 (»nördlich von Stralsund bis in die Prohner Wiek»). 



Schmidt upptager i sitt utförliga arbete »Danmarks blaagronne Alger» (1899) 

 talrika danska lokaler för denna alg: »Ostersoen: Gjedser (Schmidt), ved Moen, 

 omkring Bornholm paa flere Steder, Ronne, Ro, S.O. for Bornholm paa 54° 56, s' 

 N. Br., 15° 12,s' 0. L. (Rosenv.). Fyenske Ogaard: Svendborg (Rosenvinge). 

 Lille b sel t: Brondsodde i Vejle Fjord, Fœno-Sund (Rosenvinge). Storebselt: 

 Nyborg ved Langeland (Ostenfeld), Kjerteminde (Rosenvinge), Taarbsek (ifolge 

 Ostenfeld), Hellebsek (Schmidt). Kattegat: Hofinansgave ved Odensefjord 

 (Lyngbte, Hofman-Bang), Anhalt Fyr i N.N.V. 6 Kvmil (ifolge Ostenfeld), Frede- 

 rikshavn (Schmidt), Groves Flak, N.O. f. Lseso, Lseso Rende, Trindelens Fyrskib, 

 Aalhorg Bugt, Nordre Ronner, N. f. Hirtsholmene (Rosenvinge ifolge Ostenfeld). 

 Limfjorden: Struer, Virksund (Rosenvinge), Nykjobing (Rosenvinge, Th. Mor- 

 tensen)». 



Hos Ostenfeld (1913) finna vi ytterligare några danska Nodular ia-lokaler an- 

 givna: Anholt Knobb, Schultz's Grund, St. Belt udf. Knudshoved, Osterso udf. 

 Rodvig. Med undantag för sista lokalen torde dessa sistnämnda uppgifter avse 

 endast helt obetydliga fynd i kvantitativt hänseende. Av Magnus (1875) har samma 

 algform likaledes iakttagits mellan Sporgö och Korsör i enstaka exemplar i vattenytan. 



Från Öresund och svenska Västkusten finna vi hos Aurivillius (1896) och 

 Cleve (1897) följande Nodularia-\oka\er antecknade: Kalkgrundet (Öresund), Nodu- 

 larian särskilt riklig i juli; Rå (Sk.); Skagerrak, lat. 58° 13' N., long. 10° 58' <").; 

 Väderö (Boh.), sparsamt i april, juli och augusti; Gullmarsfjorden, slutet av sep- 

 tember och oktober, sparsam; Måseskär, augusti, sparsam. Ännu ett par Västkust- 

 lokaler för algen i fråga finna vi hos Nordstedt (1897): Lomma (Nordstedt). Bå- 

 stad (C. Agardh), Bohuslän, sine loco (Aresch., exs. u:r 193). 



Huruvida i något av dessa sistnämnda fall frekvensen varit så riklig, att en 

 vegetationsfärgning kommit till stånd, kan av de meddelade uppgifterna ej avgöras. 

 Vad särskilt Öresund beträffar, äro spridda Nodular i a- exempl&r en helt vanlig före- 



2 



