12 



Gunnar Sjöstedt 



t likhet ined Hemsen betecknar Schmidt arten i fråga som en »vandblomst- 

 dannende Planktonart, hjemmel10ren.de i Fer sk v and», samt nämner åtskilliga dy- 

 lika sötvattenslokaler (1. c. p. 376). Av marina Aphanisomenon-îy nd anföras följande: 

 »0sters0en, syd for Lolland (Rosenvinge), Gjedser (Schmidt), ved Moen, omkring 

 Bornholm (Rosenvinge). Storebselt: Nyborg samt ved Langeland (Ostenfeld). 

 0resnnd: Hellebaek (Schmidt). — I Ostenfelds (1913) planktontabeller finna vi 

 ytterligare tre danska Aphanizomenon-\ok&\<dv : Anholt Knob, St. Belt utanför Knuds- 

 hoved samt Rodvig vid Östersjön. På de båda första lokalerna var frekvensen mi- 

 nimal, på den sista något rikligare. Maximum inträffade 1900 — 1901 i juli månad. 



Slutligen föreligga hos Aurivillius och Cleve (1897) uppgifter om Aphanizo- 

 menon-iynå från Kalkgrundet och Rå (Öresund). 



3. Andra vattenfärgande planktonformer inom de nordiska haven. 



Anabcena baltica och de särskilt i Helsingforstrakten vanliga vegetationsfärgande 

 högproduktionerna av denna art i förening med Nodularia och Aphanizomenon ha 

 redan förut omtalats. Från Finland beskrives av Häyrén (1921 c.) vidare en av 

 OsciUatoria Agardhii Gom. och Anabœna spiroides Kleb, i Tölöviken (Helsingfors), 

 en med saltsjön genom ett smalt inlopp sammanhängande vik av över 1 km. längd, 

 med bräckt, i betydande grad förorenat vatten, förorsakad blå- eller grågrön vege- 

 tations färgning. Samma fenomen har förut iakttagits och beskrivits av Levander 

 (Luouon Ystävä, 12, 1908) Utom Tölöviken äro vegetationsfärgningar av Oscil. 

 Agardhii i denna trakt under hög- och sensommaren och även på hösten kända 

 från Djurgårds- och Kaisaniemivikarna samt Brobergshamnen. 



Av samma författare (1921 a) omtalas vidare en vegetationsfärgning av Brachio- 

 monas submarina Bln. jämte Chlamydomonas sp., båda ymnigt förekommande i en 

 liten, knappt 2 dm. djup bergsputt med förorenat vatten. Brachiomonas torde en- 

 ligt Häyrén vara ganska vanlig i dylika förorenade bräckvattensamlingar vid finska 

 kusten. Även i Norge vid Tromsö och i vårt land i Stockholmstrakten har denna 

 alg iakttagits under liknande ökologiska betingelser (Bohlin 1897). 



En av Chlamydomonas sp. förorsakad färgning i trakten av Drumsö i Helsing- 

 fors skärgård är ävenledes iakttagen av I. Valikangas (Häyrén, 1921 b). 



I sammanhang härmed må även omnämnas en av Peridinium Malmogiense för- 

 orsakad vegetationsfärgning i en liten näringsrik saltvattendamm i Malmö förlidet 

 år (Sjöstedt, 1921 a). Högproduktionen inträffade under tiden mars — april. Vattnet 

 visade sig vid denna tid brunt till färgen. Individantalet utgjorde vid maximal- 

 produktionen i början av mars c:a 8000 celler pr kbcm. 



Slutligen må nämnas en av Théel (1907) vid Bohuslänskusten iakttagen mass- 

 produktion av Noctiluca miliaris Suhr, som »under några dagar uppträdde i så 

 oerhörda massor, att de, uppkastade på stränderna, där bildade ett tjockt, slemmigt, 

 lysande lager». Samme författare omtalar även ett par andra högproduktioner, 

 dels av en Spatangidlarv, sannolikt Echinocardium cordatum, dels av en Oopepod, 



