4 



Assar Hadding 



de tektoniska formationsgränserna samt de i samhand med dislokationerna bildade 

 bergarterna. Vid studiet av de morfologiska och tektoniska dragen förtjäna ej en- 

 dast de mera storslagna såsom horstar och gravsänkor att observeras utan även 

 mindre iögonenfallande detaljer t. ex. förklyftningsriktningar, smärre förkastningar 

 och krosszoner. Endast genom undersökning av även dessa detaljer blir det möjligt 

 att bestämma dislokationernas inbördes ålder och deras betydelse för morfologien. 



Ej sällan äro de i samband med en dislokation bildade bergarterna av betydelse 

 för bestämning av dislokationens ålder, och stundom äro de det enda säkra beviset 

 för att en brottlinje förefinnes. Det är särskilt tvänne typer av bergarter som äro 

 av intresse i tektoniskt hänseende nämligen dels rivningsbrecciorna, dels de gång- 

 formigt uppträdande ytbergarterna. Då förf. för några år sedan påbörjade en under- 

 sökning av dislokationerna i Skåne, ägnades också dessa bergarter ett särskilt studium. 

 Bland annat gjordes en ingående granskning av diabaserna, framför allt med hän- 

 syn till deras uppdelning i olika petrografiska typer samt deras svärmartade upp- 

 trädande. De flesta av de talrika gångarna undersöktes i fältet, men då det endast 

 å relativt få ställen var möjligt att se deras förhållande till sidobergarten eller stu- 

 dera dennas beskaffenhet, erhölls sällan någon upplysning om det närmre sambandet 

 mellan eruptiverna och tektoniken. Detta samband måste emellertid, enligt mitt för- 

 menande, först underkastas en undersökning, innan de nämnda eruptivgångarnas 

 »tektoniska karaktär» kan rätt uppskattas. 



Under de senaste åren har förf. av ovan anförda anledning utfört tektonisk- 

 petrografiska detaljstudier på några ställen i Skåne, nämligen vid Kullen (Arild, 

 Mölle, Nyhamn), vid Söderåsen (Björnekulla klint, Skäralid, Röstånga) och vid Romele- 

 åsens norra utlöpare (Björnstorp, Dalby, Billebjer, Hardeberga). Det hade givetvis 

 varit önskvärt att dessa undersökningar hade kunnat slutföras på alla punkter, innan 

 de framlades, men, då jag måst göra en uppdelning av materialet, har jag av flera 

 skäl först velat avhandla Röstångafältet. 



Knappast någonstädes i Skåne finna vi inom ett litet område så rika växlingar 

 i berggrunden, så intressanta morfologiska drag och så påtagliga tektoniska rubb- 

 ningar som i Röstångafältet. Ingenstädes torde vi hel)er kunna bättre studera sam- 

 bandet mellan morfologi, tektonik och berggrund. 



