14 



Assar H ad ding 



bergarterna kunna iakttagas i omedelbar närhet av varandra (90 m S om lok. 48, 

 = Mobergs Sekt. II, b.) finner man också oren kaolin emellan dem. De undre sand- 

 stensbankarna äro här och var, t. ex. vid Nedangård, något fältspatförande. 



Den petrografiska beskaffenheten hos sandstenen är densamma vid Röstänga 

 som vid Hardeberga, Kivik o. a. ställen. I undre delen är den utbildad som en 

 kvartsitisk, nästan rent vit kvartssandsten, med omkring l /a m mäktiga bankar. 

 Denna kvartsrika form övergår uppåt i en mindre tjockbankad och mera kalkhaltig 

 sandsten, stundom lös med föga cement. Variationerna i beskaffenheten kan man 

 bäst iakttaga vid lok. 40, SW om Odensjön, där sandstenen visserligen är föga 

 blottad men dock kan följas under en längre sträcka i bankar, som här och var över- 

 tvära vägen. 



I Röstångafältets östra del, N om kyrkan, kommer sandstenen i kontakt med 

 diabas. 1 järn vägsskärningen, där kontakten är blottad, finna vi, att sandstenen vid 



denna bildar en omkring l /s m. mäktig breccia 

 Den kambriska sandstenens med vita sandstensblock i ett starkt rödfärgat, 



kiselsyrerikt cement 1 . Gränsen mot diabasen är 

 skarpt markerad. Breccian är en typisk rivnings- 

 breccia 2 . 



Samma rivningsbreccia blottades sistlidna 

 sommar även vid bortsprängningen av en liten 

 kulle S om lok. 48 strax N om vägen mot Ask. 

 Breccian har samma petrografiska beskaffenhet 

 som i järnvägsskärningen. Vid lok. 48 ligger 

 den emellertid ej i kontakt med diabas utan med 

 gneis. 



På övriga ställen där sandstenen är blottad vid gränsen mot de kristallina berg- 

 arterna synas inga spår av breccian men väl en förklyftning av bergarten. Vi skola 

 vid redogörelsen för Röstångafältets tektonik återkomma till dessa förhållanden och 

 då även diskutera breccians ålder och bildningssätt. 



Gråvacka. 



Den vita sandstenen upptager nästan helt de sedimentära bergarternas norra 

 gränsområde. Närmast W om Nedangårds kvarndamm komma dock yngre, mörka 

 sandstenslager, delvis gråvackeartade, till synes nära gneisen. 



Bestämbara fossil hava ej anträffats i dessa lager lika litet som i den äldre 

 sandstenen. Till sin petrografiska beskaffenhet överensstämma lagren med den 

 mörka olenellussandstenen vid Hardeberga. De äro emellertid mera tunuskiffriga 

 än den senare. 



1 Hennig omnämner breccian men säger, att den uppträder mellan kambrisk sandsten och 

 Urbergsgranit. 



' I diabasen ha inga block av sandstenen observerats. 



Lokal 



Stup 



ning 





3 



15° i S 



3° 



0 



7 



30° i S 



29° 



0 



48, S om 



26° i S 



10° 



W 



49, S om 



20° i S 



12° 



w 



49, SW om 



32° i S 







41, S om 



24° i S 



10° 



w 



40 



19° i S 



19° 



w 



