X 



Sven Nilsson 



5) fr. Upsalatrakten (NB. Retz. har origin.). 



Bronsvapen och redskap. Cavalleri: fragm. af hästkäk. Hästbetsel af koppar. 

 Värja af d:to. Sköld d:to; Snäppare af d:to; trubbiga pilar — Celter — sporre med tagg 

 utan kringla. NB. samma af jern : sporre med tagg — 



Synnerligen väl klargöras också anordningarna vid föreläsningarna av referaten 

 i tidningarna, särskilt Aftonbladets. I detta heter det om första föreläsningens 

 skildring av naturföreteelserna i de olika regionerna: 



Intrycket af denna skildring var också till den grad lifligt, att när talaren slutligen 

 lät borttaga kartorna öfver globen och Skandinavien, och dermed blotta en bakom dem 

 uppsatt gouaehemålning, föreställande en fjelltrakt, synes han knappast ha behöft att på 

 densamma utpeka den eviga snön, eller glacieren, eller videts, björkskogens, tallskogens 

 och granskogens bälten kring fjellarne; hvar och en igenkände ändå allt detta vid första 

 anblicken, och fann att det var endast en efterbildning, med pensel och färg, af hvad 

 naturforskarens ord nyss förut manat fram ännu mera bjert för själens blickar. 



Om andra, föredragets illustrationer säger Aftonbladet endast, att »en för dagen 

 uppsatt stor tafla tjenade äfven nu alt åskådliggöra de delar af föredraget, som 

 fordrade figurer för att bättre kunna förstås» och att framställningen om torvmos- 

 sarnas tillkomst »upplystes medelst figurer». Posttidningen meddelar dessutom att 

 »Hr N. lofvade att, då ban med öppet vatten hitväntar åtskilligt af sina samlingar, 

 längre fram förevisa några af de djurskeletter ocb trädslag, ban påträffat i dessa 

 torflager». Vid referatet av den Lyellska klimatändringsteorien i tredje föreläs- 

 ningen nämner Aftonbladet, att »för att göra den åskådlig, befunnos fyra af Lyell 

 uppgjorda 'imaginära' globchartor kolossalt afbildade». Även för de följande före- 

 läsningarna är det Aftonbladets referat, som äro mest upplysande; om den fjärde 

 meddelas särskilt utförliga uppgifter: 



Vid inträdet i salongen torde mången sannolikt ha igenkänt bland de för aftonen 

 uppsatta planche-figurerna såsom gamla bekanta från professor Nilssons "Komparativa 

 Etnografi" - - afdelningen om den "Skandinaviska Nordens Ur-innevånare". Man såg 

 här i stort afbildade samma gamla vapen, fiskredskap, hufvudskallar m. m., som der, och 

 sådana de träffats i bottnen af våra torfmossar, sjöar och kärr, eller i de kummelgrottor, 

 dem nordens äldsta invånare bebott, och de griftkummel, hvari de jordfästat sina döda; 

 äfvensom dessa kummel voro här afbildade. Men hvad som måste ännu mer ådraga sig 

 den inträdandes uppmärksamhet var åsynen af sjelfva originalerna : de verkliga och ome- 

 delbart ur grif terna, mossarne, o. s. v., upptagna tusenåriga och mångtusenåriga qvarlef- 

 vorna af den tidens och ännu äldre verldsperioders djur. Man såg här skallen efter en 

 i forntidens Skandinavien lefvande Uroxe, om hvars jettelika storlek man kunde göra sig 

 ett begrepp, då man fann längden emellan hjessan och näsbenets slut gå till nära en 

 aln. och de ensamt återstående qvekarne, eller kärnorna till hornen, nära så långa, men 

 tjockare, än hela de fullständiga hornen på vår tids bufflar. Af en här uppgräfd Bison- 

 oxe sågs en dylik crvarlefva, och på andra boskapsskallar kunde man igenkänna urstam- 

 men till flera i vår tid mycket bekanta raser, såsom Korthornsrasen, Ayresliiresrasen , den 

 Kidliga o. s. v. Jemte dem befunnos de ståtliga hornen till forntidens Elgar, Kronhjortar 

 och Renar, kranier efter de på samma tid här lefvande Bofdjtir och Hundar; slutligen 

 visades ett par fragmenter, bestående blott af tänder, efter det nu mera utgångna Mammuth- 

 djuret, eller den primitiva Elefanten, hvilken äfven lefvat i vår nord, men hufvudsakligen 

 på den tiden, då der ännu fanns ett mildt klimat, och hvars afkomlingar tyckas fort- 

 lefvat i samma trakt, slägten efter slägten, till dess landet höjt sig sä småningom till 



