16 



Sven Nilsson 



den frågan för afslutad, neml. att Svenska vallen i norra trakterna allt jemnt, 

 ehuru småningom och för stunden omärkbart, höjer sig. 



Men nu uppkommer den f rågan : sker denna landthöjning jemnt och homogent, 

 eller genom ryckvis inträffade hastiga uppskjutningar och dessemellan stillastående? 

 I förra fallet skulle vi kunna uppgöra temligen säkra chronologiska beräkningar 

 för höjningarna; i sednare icke. — Det sednare har i allmänhet varit antaget; det 

 finnas dock pålitliga data för det förra; — och i detta afseende är Gudmundsskäret 

 — en låg granitklippa i hamnen vid Fjällbacka i Bohuslän (under 58° 36') af en 

 särdeles stor märkvärdighet. Detta skärs geologiska historia är förenad med en 

 religiös tradition, som djupt fästat sig i folkets minne och som derföre är fullt 

 tillförlitlig. Traditionen förtäljer nemligen, att då Lutherska reformationen blef 

 från Norrige införd i Bohuslän 1530, blef en luthersk prest skickad från Christiania 

 till Qville, för att mottaga pastoralvården i stället för den katholske prest, som var 

 der förut och som het Gudmund. Innan Gudmund aflägsnade sig, predikade han 

 för sin förra församling, som derefter följde honom till stranden vid Fjällbacka, 

 der han steg i båt för att afsegla till Norrige; men knappt hade seglet hissats och 

 båten kommit ut midt i hamnen förr än den stötte på ett blindskär, som ingen 

 menuiska förr märkt till, oaktadt man dagligen och stundligen rott och seglat i 

 denna hamn. Båten kantrade och Gudmund omkom i vattnet, i hela församlingens 

 åsyn. Skäret fick häraf namnet Gudmundsskäret, hvilket det ännu i dag bibehåller 

 till minne af händelsen. Detta tilldrog sig 1630; då var sål. skäret ännu ett blind- 

 skär och måste ha stått kring 1 aln (= 2 fot) under hafsytan, då det kunde komma 

 Gudmunds båt att kantra (förmodligen blåste det starkt den dagen). Ar 1742 då 

 Pehr Kalm, sedermera professor i Åbo, reste i Bohuslän, berättade en 83 års gam- 

 mal gubbe för honom, att i gubbens barndom, sål. kring 80 år före 1742, således 

 kring 1662, hade Gudmundsskäret börjat visa sig öfter vattenbrynet och var så högt 

 deröfver, att man derpå kunde sätta en hatt; således väl kring 8 tum. Ar 1742 

 då Kalm besökte Gudmundsskäret var det kring 1 aln högt och stort som ett lagom 

 kammargolf; år 1844, således 100 år efter Kalm, då jag sist besökte Gudmunds- 

 skäret och mätte det med en Diopter, var det 2 alnar 1 tum öfver hafsytan, och 

 dess arealinuehåll öfver 1,000 qvadratalnar. 



Således var Gudmundsskäret : 

 Ar 1530 då Gudmunds båt kantrade derpå kring 2 fot under hafsytan. 

 Ar 1662 (och således på 132 år) hade det höjt sig så mycket, att det stod kring 



8 tum öfver hafsytan, sål. hade det på 132 år höjt sig 2 fot -f- 8 t., 



hvilket gör i det närmaste 2 fot på 100 år. 

 Ar 1742, då det var kring 2 fot öfver hafvet, hade det således på 80 år höjt sig 



1 fot 4 tum, hvilket äfven gör kring 2 fot på seklet. 

 Ar 1844, då jag mätte det och det befans vara 4 fot öfver hafsytan, hade det 



således på sista århundradet äfven stigit 2 fot. — Således kunna vi följa 



denna klippas historia tillbaka i 300 år, och bestämdt inse, att den der- 



