Sverige och dess inbyggare före den historiska tiden 



31 



temperaturen i Europa bli lägre och ungefär lika motsvarande latituden i N. Amerika, 

 der landet norr om Grönland förorsakar den större kölden; eller med andra ord, 

 man skulle dä beliöfva resa nära 10° mer sydligt för att träffa samma klimat, som vi 

 nu åtnjuta. — Af samma orsak är södra hemisferen vida kallare under samnia 

 latitud än den norra, emedan kring sydpolen ligger en större massa af land. På 

 södra Georgien t. e. som ligger mellan 54° — 55° S. lat., således under samma bredd 

 som mellersta England och Tyskland, ha sjöfarande funnit suö täcka landet ned 

 till hafsbrädden; intet tiäd, ingen buske syntes; några få fläckar blefvo om som- 

 maren bara efter snösmältningen och der framkom litet mossa och några grässtrån. 

 Men ej nog dermed att land vid polerna och den snö- och ismassa, som derpå sam- 

 lades, skulle afkyla temperaturen; denna skulle äfven nedsättas derigenom att intet 

 land, blott haf funnes i sequ atorialtr akterna ; ty haf vets medeltemperatur i dessa 

 trakter är vida under landets; solen förmår ej till den grad uppvärma vattnet som 

 landet; från vattnet radiera solstrålarna ocb utveckla ej en så hög värmegrad, söm 

 från ett, af samma solstrålar i vertikal riktning upphettadt laud. Härvid böra vi 

 också icke förgäta, att der alltid gå luftströmmar till och från sequatorn och polerna. 

 Den upphettade och således förtunnade luften i œquatorialtrakterna stiger upp i 

 luftens högre regioner och der strömmar han åt polerna. För att ersätta jem- 

 vigten strömmar uti de lägre regionerna kall luft från polerna mot Eequatorn. Detta 

 kunna vi äfven märka, om s'\ om vintren öppna en dörr mellan ett hett rum och 

 ett kallt, och hålla ett ljus öfverst - nederst. — Från polarländernas ismassor 

 skulle snötäckta isar och större isfält falla i hafvet, flyta ned i lägre latituder och 

 der afkyla hafvet och luften. Sådana flytande isberg skulle omsider tränga ned mot 

 eequatorn. — Det är troligt, säger L[yell], att hela hafvet från polen till 45 0 skulle 

 bli tillfruset. På isen ligger snö och hindrar än mer solens inverkan. Scoresby 

 anmärker, att då solstrålarna i polartrakterna falla på snöfält, äro de reflecterade i 

 hög grad. men utveckla ingen värme; men deremot då de föllo på den svarta skepps- 

 sidan, blef becket flytande, under det is hastigt bildades på den motsatta sidan. — Is- 

 fälten äro vanligen täckta med snö. Solen kan derföre mindre verka på dem. 



Då nu stora snötäckta ismassor komma att simma kring i a?quatorialbafven, 

 så skulle luften ej längre som nu derstädes bli ren och klar. Från de flytande is- 

 massorna skulle en kall ånga eller rök utveckla sig, förtjocka luften och beröfva 

 solstrålarna sin half va kraft. Således skulle förhållandet småningom och än mer 

 förvärras. Inträffade äfven dessa förändringar i södra hemisferen; så blefve utan 

 allt tvifvel kölden öfver hela jorden så stark, att jorden knapt blefve beboelig för 

 organiska varelser: växter, djur eller menniskor. 



Om vi nu föreställa oss en och annan kall, nära istäckt ö vid sequatom, och 

 på denna inbyggare; så skulle de, då de under sin jordyta sågo stora palmträd och 

 andra frodiga växter, och skeletter af stora krokodilartade amflbier, förvåna sig att der 

 som nu ej växte knapt litet gräs och buskväxter, fordom varit eu så frodig vegetation &c. 



Om vi föreställa oss allt land vara samladt långs sequatom, och polartrakterna 

 utgöras af haf, i hvilket blott der och livar uppstack en liten ö, så skulle inga be- 



