Sverige och dees inbyggare före den historiska tiden 



35 



icke påstår, att den så länge kommer att stiga, innan den når sin kulmination. 

 Detta om höjningen fortsattes, innefattar icke en hypothes; det är blott samma 

 förutsättning, som Astronomen gör, då han beräknar och säger oss, att en solför- 

 mörkelse skall inträffa den eller den dagen, timman, minuten, sekunden; det är 

 samma förutsättning, som Astronomen gör, då han säger oss, att den och den dato 

 i Juni månad få vi längsta dagen och kortaste mitten, och derefter skall solen vända 

 tillbaka från oss för att besöka södra jordhalfvan — det är den förutsättning, att 

 jorden fortfar att röra sig i sin bana eller röra sig i sin yta hädanefter som hittills. 

 Dock är det den skilnad mellan Astronomens och Geologens förutsättning, att den 

 förre redan känner tidslängden af culminationerna — de ligga så nära hvarandra 

 att de redan ofta observerats, då deremot kulminationerna i jordytans svankningar 

 ligga så vidt skilda, att de hittills icke kunnat och förmodligen aldrig kunna be- 

 räknas. Möjligtvis upphör snart denna Skandinaviska vallens höjning och en motsatt 

 rörelse inträder åter; men möjligtvis fortsattes den, och jag vill antaga det, blott 

 för att ådagalägga ett förhållande, som påtagligt fordom varit och efter h vilket vi 

 finna tydliga spår. 



Antaga vi nu i medeltal den Skandinaviska vallens höjning, sådan den visar 

 sig här utanför Stockholm, till 4 fot på seklet, så blir den på 1,000 år = 40 fot; 

 på 10,000 år 400 fot, 



på 25,000 år = 1,000 

 12,500 » = 500 



37,500 



på 50,000 år = 2,000 fot. 



Nu är förhållandet för närvarande sådant, att omkring 84 qvadratmil af Skan- 

 dinaviska halföns yta, redan ligga öfver Snölinien och enligt Forsells förtjenstfulla 

 Statistik öfver Sverige är 1 ß af hela landets yta eller 2,315 qv. m. upphöjda mer 

 än 2,000 fot öfver hafvet. Detta är naturligtvis den af landet, som ligger när- 

 mast och långs efter fjällryggen. Fjällryggen sjelf är enligt samma Författare i 

 allmänhet 4,000 fot hög. Således lärer man kunna antaga, att kring 1 /i är höjd 

 kring 3,000 fot. Nu har jag nämt (under ett föregående föredrag), att snöliniens 

 medelhöjd, mellan 60:de och 70:de breddgraden, är 4,500 fot öfver hafvet och så- 

 ledes blott 1,500 fot öfver den 4:de del af landets yta, som ligger 3,000 fot öfver 

 hafvet. Det fordras således kring 37 à 38,000 år innan ^/i af Skandinaviska jor- 

 dens yta skulle, ifall höjningen jemnt fortsattes, uppstiga öfver snölinien. Små- 

 ningom skulle det höja sig än mer, och inom 50,000 år skulle dels hela den massa 

 af land, som redan ligger dels öfver, dels närmast under den, ända till 2,000 fot — 

 således mer än V 3 af ne la landets yta, komma att ligga öfver snölinien. En omätlig 

 massa af snö skulle på denna vidsträckta yta allt jemnt hopa sig; ofantliga väldiga 

 Glacierer skulle nedtränga i alla rigtningar radierande, men som radier från dera 

 centralpunkter, från fjällryggen, och gå vida ut kring landet; således skulle dessa 

 glacierer gå i söder, sydost, öster, nordvest, vester, sydvest. Då källorna till dem 

 (nemligen massorna af högsnön) äro så ofantliga; så måste också afloppen (glaciererna) 



7 



