Sverige och dess inbyggare före den historiska tiden 



65 



Sedan vi nu som jag förmodar både genom craniernas vittnesbörd ocb genom 

 de i Sagorna från Odinska perioden förvarade spår af en Druidkult ocb Balders- 

 dyrkan och genom de i folkbruken likaledes ännu förvarade qvarlefvor efter en 

 pboenicisk soldyrkan, öfvertygat oss, att bär funnits Irländskt phoeniciska kolonier, 

 så torde ej vara ur vägen att efterse — så vidt vi af deras qvarlåtenskap kunna 

 sluta — bvad lefnadssätt de förde ocb på bvilken kulturgrad de stodo. 



1) De bade kavalleri: käken af en bäst; der fans ett belt bästskelet i en graf- 

 bög jemte bronsvapen. Ett stycke af ett betsel - - likaledes af brons. En bästsko 

 af brons skall ha funnits på Skara Veterinär-institut. Sporrar af brons med en spets 

 i stället för hjul finnas i flera antiqvitets Samlingar. 



2) Deras Jcrigsvapen bestodo i a) Värjor, vanligen korta, alltid spetsiga och af 

 vacker form; b) lansar af skön form, ofta vackert utsirade ocb stora, som det höf- 

 des ett storväxt folk. Romarne, som i jemförelse med Celterna voro ett småväxt 

 folk (bvilket man kan sluta af deras paniska fruktan för Germanerna, hvilka voro 

 alls icke större än dessa Gelter) bade äfven dylika lansar i början af brons, sedan 

 af jern; men de voro så små, att de af Celterna i början föraktades, ocb troligen 

 ansågos för barnleksaker. Man vet också, att de, Gallerna, i början slogo dem och 

 intogo deras stad. Här är en Romersk lans af brons, en, annan från en sednare 

 tid af jern, begge från Rom ocb begge lika små. c) retractila hastvapen? Celter; 

 pålstafvar. d) stridslclubbor (morgonstjernor) hufvudskål med 3-kantiga bål efter ett 

 sådant vapen — d:to en med ett ansigte på ena sidan, e) Sköldar vackert utsirade, 

 ha varit förgylda — en liten parersköld, afpassad efter värjan, f) stridslurar. 



3) Prydnader af Guld och brons. Guldet införde de först här i landet. Silfvret 

 blef sednare infördt. Af guld hade de a) stora sköna balsringar som lågo utanpå 

 kläderna ocb var en utmärkelse för högre Dignitärer. De lägre graderna bade dem 

 af brons. Sådana balsringar af guld omtalas på flera ställen i phoeniciernas och 

 Celternas krigshistoria. 



b) Diademer — c) Armringar i spiral; d) Armringar som ej voro i spiral men 

 dock öppna. 



e) Nålar f) Spännen (fibulse) g) Örringar. 



4) verktyg: Tcnifvar af flera former; äfven sådana som fullkomligt likna dem 

 nuvarande barberare bruka. Äfven chirurgiska amputai ionskn if 'var ; pincetter ; synålar; 

 yxor m. m. 



5) Jagtpilar trubbiga för att skjuta djur till pelsverk — annat lia de ej kun- 

 nat vara till. 



6) Aderlåtningsinstrument. 



Hvad denna folkstam beter i våra Sagor, är måhända ej lätt att bestämdt af- 

 göra. En del anse den ha varit Al/erna, de bögväxta blonda. En del anse den 

 ha betecknat Jotnarna — som dock andra anse ha varit en Finsk stam af det skäl, 

 att då Thor Götastammens krigsgud drog i härnad mot Jotnarna, skedde alltid tåget 

 åt öster — Ocb i Öster från Göterna eller Åsarna bodde aldrig Celterna. — Thor, 

 Göternas åskgud, hade ofta krig äfven med landets urinbyggare, som voro mer små- 



